# Pär Lagerkvist
|                                 |
| Nobel Suterotafo Poradro : 1951 |

| Pär Lagerkvist |

|  | Suterot - Ordkonst och bildkonst (1913) - Motiv (1914) - Järn och människor (1915) - Ångest (1916) - Teater (1918) - Kaos (1919) - Det eviga leendet (1920) - Onda sagor (1924) - Gäst hos verkligheten (1925) - Den lyckliges väg (1921) - Hjärtats sånger (1926) - Han som fick leva om sitt liv (1928) - Bödeln (1933) - Den knutna näven (1934) - Seger i mörker (1939) - Sång och strid (1940) - Dvärgen (1944) - Barabbas (1950) - Aftonland (1953) - Sibyllan (1956) - Det heliga landet (1964) - Mariamne (1967) |

| Pär Lagerkvist |

|  | Suterot - Ordkonst och bildkonst (1913) - Motiv (1914) - Järn och människor (1915) - Ångest (1916) - Teater (1918) - Kaos (1919) - Det eviga leendet (1920) - Onda sagor (1924) - Gäst hos verkligheten (1925) - Den lyckliges väg (1921) - Hjärtats sånger (1926) - Han som fick leva om sitt liv (1928) - Bödeln (1933) - Den knutna näven (1934) - Seger i mörker (1939) - Sång och strid (1940) - Dvärgen (1944) - Barabbas (1950) - Aftonland (1953) - Sibyllan (1956) - Det heliga landet (1964) - Mariamne (1967) |

| Tuveli icde Suteroteem |


Pär Lagerkvist
{{Korikaf kroj|korik=Pär Lagerkvist|evleem=1891-1974|kira=[[Sveriga]]vaf suterotik}}
{{Teliz_toza}}
Tel nelkaf sverigaf suterotik ke taneafu acku ke XX<sup>-eafa</sup> decemda. '''Pär Lagerkvist''' va yona ezla isu wenyaxa isu warzot isu rupa isu muxarapokirapaf suterot al warzer ise inafa turestasuca wali 20<sup>-e</sup> is 70<sup>-e</sup> sanda tiyir zolonapafa. Ba 1951 va Nobel Suterotafo Poradro kazawayar. Dive inafa kobara is grabom icde pilkik abicon grupet. Tuwava ke kiewuca is rotuca is aneyara va alkafa folira tid yona watsa felisa va inaf grabom.

Nazbeik ke vawakelotaf dodelik, Pär Fabian Lagerkvist bak 1891 koe Småland sverigafa geefa winka koblir, tel lojotaf ke peroy berik. Varteyen koe aludevon is prostewon alkafa yasa, Lagerkvist waveon gorayar da di djuvanpiyir suterotik. Tison bemik, ko lizukafa fela va yona ezla toz sanegayar. Lagerkvist bak 1911/1912 koe Uppsala kotla va yambizva vayayar ise bak 1912 va ''Människor'' (&nbsp;Korikeem&nbsp;) taneafa neva sanegayar. Bak radimifa tanda, worayason va Paris, va ''Ordkonst och bildkonst'' (&nbsp;Suterotyamba is Lingerayamba&nbsp;) sanegayar lize va "ilblisa" sarefa suterotyamba dilfuyur nume wetce teza ta vonera va witaf suterotaf martig va Lageva is Muxareva drageyer.

Remi Taneafa Tamavageja koe Danmarka irubayar lize va ''Ångest'' (&nbsp;Pola, yona ezla, 1916&nbsp;) suteyer ise va wenya toz vayayar. ''Teater'' (&nbsp;Wenya&nbsp;) suterot bak 1918 karaker da Tuwaveva tutulayana gan [[Henryk Ibsen|Ibsen]] tiyir volurmafa gu yona witafa teza. Wetce teza, Lagerkvist va yona lonoeltafa muxarevafa wenyaxa ke [[August Strindberg]] ikaon abduaskiyir.

Radimi worara ko Italia remi 1919, Lagerkvist va ''Det eviga leendet'' (&nbsp;Kotabafa levkipera, 1920&nbsp;) suteyer, va tana lokotgrupafa rupa. ''Gäst hos verkligheten'' (&nbsp;Kozidenik ke Geltruca&nbsp;), trelaf berpotam omavanaf gu rumeugal ke Lagerkvist koe Växjö awiyir bak 1925. Kaiki konaka tanda ke divexofa blira, Lagerkvist ko Sveriga dimlapiyir ise pok Stockholm inkeweyer. ''Bödeln'' (&nbsp;Tiglik, 1933; wenyaxa, 1934&nbsp;) berpotam nedir va inafa latrasa bibera icde kotuceva dana bal sanda abdi Toleafa Tamavageja va Europa toz valevplawayar.

Bak 1940, Pär Lagerkvist ko Swedish Academy zo libuyur. Bak 1944 ''Dvärgen'' (&nbsp;Klodik&nbsp;) warzot, reiz icde oretlik, pu in va walvedeyafa kotgrupaca burer. ''Barabbas'' (&nbsp;reiz, 1950&nbsp;) loon tiyir lokiewatcaf.

Bak 1951 Nobel Suterotafo Poradro va Pär Lagerkvist gabler : «&nbsp;ta yambafa godjuca is volruptesucanya ke swava kane ezlon lwir da va dulzera icde kotabafa bibera ralentasa va ayikeem trasir&nbsp;». Tison tevsandaf is tamavavartaf, in va ''Aftonland'' (&nbsp;Sielxo, 1953&nbsp;) ironokaf ezlak warzer, aze va berpotam intaf abdualban muxaratazuk dimpir. ''Sybillan'', taneaf berpotam ke alkawatsaf enk bak 1956 awir. Azon ''Ahasverus död'' (&nbsp;Awalkera ke Ahasverus, 1960&nbsp;) az ''Pilgrim på havet'' (&nbsp;Befoltik ko bira, 1962&nbsp;) az ''Det heliga landet'' (&nbsp;Tumtafa patecta, 1964&nbsp;). Inaf ironokaf warzot isu neva, ''Mariamne'' zvakafa renarupa bak 1967 zo sanegayar.

Pär Lagerkvist koe [[Stockholm]] bak 1974 awalker.

|style="vertical-align: top;"|
{{Nobel_Poradro|evla = 1951}}
{{Suterotik
| yolt = Pär Lagerkvist
| ewava = Lagerkvist.jpg
| pebuda = Pär Lagerkvist
| blira = 1891-1974
| ava = [[:Category:Sverigavaf suteroteem|Sverigava]]
| suterinda = [[:Category:Berpot|Berpot]]
| suterot   = <br>
*''Ordkonst och bildkonst'' (1913)
*''Motiv'' (1914)
*''Järn och människor'' (1915)
*''Ångest'' (1916)
*''Teater'' (1918)
*''Kaos'' (1919)
*''Det eviga leendet'' (1920)
*''Onda sagor'' (1924)
*''Gäst hos verkligheten'' (1925)
*''Den lyckliges väg'' (1921)
*''Hjärtats sånger'' (1926)
*''Han som fick leva om sitt liv'' (1928)
*''Bödeln'' (1933)
*''Den knutna näven'' (1934)
*''Seger i mörker'' (1939)
*''Sång och strid'' (1940)
*''Dvärgen'' (1944)
*''Barabbas'' (1950)
*''Aftonland'' (1953)
*''Sibyllan'' (1956)
*''Det heliga landet'' (1964)
*''Mariamne'' (1967) 
}}
|}
{{Nobel Poradro Suterot butitak}}

[[Loma:Berpot|Lagerkvist (Pär)]]
[[Loma:XX-eafa decemda|Lagerkvist (Pär)]]
[[Loma:Sverigavaf suteroteem|Lagerkvist (Pär)]]
[[Loma:Suterotik (blirizvama)|Lagerkvist (Pär)]]
[[Loma:Nobel_suterotaf_poradroik|Lagerkvist (Pär)]]
[{"title": "| P\u00e4r Lagerkvist |", "data": {"Blira": "1891-1974", "Ava": "Sverigava", "Suterind": "Berpot"}}]