# Plongė
Plongė - miests cėntrėniam Žemaitėjės šmuotė, aple 27 km i vakaros nu Telšium. Plongės rajuona cėntros. 
Per Plongė tek Babronga opė, katra netuolėi Plongės ožtvėnkta īr. Tas dėrbtėnā ėš ėštvėnosės opės sosėdarės ežers vėitėniu tonkē vadėnams Plongės jūra. Netuolėi gelžkėlė stuotėis Ogėnskiū paluociu rūmā ė parks īr, katramė isėkūrės Žemaitiu dailės muziejos, Plongės parks (gamtuos pamėnklos – Perkūna Ōžouls).
Cėntrė īr Senamiestė aikštė, neoruomantėnė Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė so varpėnė, linkou rītū - Plongės vėsū švėntu kuoplīčė, Lurds, Plongės jūra. Patiūs pėitūs lėguonėnė īr.
Tēpuogė īr Koltūras cėntros, pašts, 3 vēkontis kapā ė senė žīdū kapā (palėka tėk kelė pamėnklā), daug krautoviu. Stuov Liousoma dešėmtmetė pamėnklos, šv. Fluorėjuona skolptūra.

## Istuorėjė
Mėslėjama, ka žmuonės Plongės terituorėjuo gīvena da V-I o. pr. Kr.
1792 m. sausė 13 d. Plongė gava Magdeburga teisės. Šė data īr laikuoma miesta jubiliejom. Miesta gīventuoju skaitlios nu 1823 m. so pruotrūkēs auga, patė miesta terituorėjė ėšsėplietė.
2009 m. Plongė paskelbta Lietovuos koltūras suostėnė.

## Geuograpėjė
Tėkslės kōrdėnatės: 55o 54’ 40’’ N, 21o 50’ 30’’ E. Miests īr pabudavuots ont Žemaitiu aukštomuos ė patsā kalvuots īr. Mažne vėsos miests īr aukštiau kāp 100 metru vėrš jūras līgė, vuo aukštiausės vėitas - ė aukštiau kāp 120 metru. Tek Babronga opė ė keli maži opelē.
Pruo miesta ēn do svarbio kelio: Mažeikē - Tauragie ė Palonga - Šiaulē. Tēpuogė pruo Plongė ēn gelžkelės Šiaulē - Klaipieda. 
| Šateikē Plongė Tarvainē |


## Švėitėms
Plongie īr daug muokīklu ė kėtū švėitėma instėtocėju. Vėina gimnazėjė - Saulės, 1 specēliuojė muokīkla, Plongės teknologėju ė versla muokīkla, 5 pagrėndėnės muokīklas, darželē. Īr bibliuoteka.

## Torėzmos
I miesta atvīkst svetiu ėš vėsuos Lietovuos, ipatėngā ėš Žemaitėjės.

## Gīvėntuojē
Istuorėškā miestė liuob tonkē gīventė žīdū (1923 m, - 42,85%, vuo onkstiau tėk daugiau), ale dėdlės šmuots bova ėšžodīts Holokausta čieso. Pu 1990 m. Plongės gīvėntuoju skaitlios ėš lieta mažie. Daugoms gīvėntuoju īr žemaitē/lietovē (98,34%), a kėtū tautībiu mažā (rosu - 0,62%, okrainėitiu - 0,16%, baltarosiu - 0,09%, vuo kėtū - 0,78%.

## Miestā partnerē
| - Krasnogorsks, Rosėjė - Mendens, Vuokītėjė - Šabluons:Country data Norway Bjerkreims, Nuorvegėjė - Bakshuolms, Švedėjė | - Viljandė apskrėtis, Estija - Tukums, Latvėjė - Golubs-Duobžīnas, Lėnkėjė - Bruntalis, Čekėjė |  |


## Žėnuomė plongėškē ė kėtė garsūs mietė gīvenė prietelē
- 1909 m. gīvena dailėninks Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis so žmuona Suofėjė Kīmantaitė-Čiurlionienė, noms palėkės. Veselė anėi kielė pas diedė, katros bova Plongės klebuons. 1889–1892 m. Čiurliuonis muokies Plongės paluociu mozėkas muokīkluo.
- Haims Jichaks Blohs Hakoens (1865–1948) – Lietovos ė JAV rabėns.
- Vanda Rutkevič (1943–1992) – svietė žėnuoma alpėnėstė.
- Bruonėsluovs Lobīs (1938-2011), Lietovuos verslėninks.
- Česluovs Gabalis, lietoviu ruoka gropės Pelenai vuokalėsts čiuonās iejė i muokīkla ė anon bėngė.
- Ontans Puocios, Žemaitėjės varguonėninks, kuorvedis, pedaguogs ė dainiu, bažnīčės gėismiū autuorios, čiuonās gīvena 1948-1983 m.
- Aistė Smėlgevėčiūtė, dainėninkė, gėmos Plongie.


Plongė
{{Ltgyv}}

'''Plongė''' - miests cėntrėniam [[Žemaitėjė]]s šmuotė, aple 27 km i vakaros nu [[Telšē|Telšium]]. [[Plongės rajuons|Plongės rajuona]] cėntros. 

Per Plongė tek [[Babrongs|Babronga]] opė, katra netuolėi Plongės ožtvėnkta īr. Tas dėrbtėnā ėš ėštvėnosės opės sosėdarės ežers vėitėniu tonkē vadėnams [[Plongės jūra]]. Netuolėi gelžkėlė stuotėis [[Ogėnskiū paluociu rūmā ė parks]] īr, katramė isėkūrės [[Žemaitiu dailės muziejos]], Plongės parks (gamtuos pamėnklos – [[Perkūna Ōžouls]]).

Cėntrė īr [[Senamiestė aikštė (Plongė)|Senamiestė aikštė]], neoruomantėnė [[Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažnīčė]] so varpėnė, linkou rītū - [[Plongės vėsū švėntu kuoplīčė]], [[Plongės Lurds|Lurds]], [[Plongės jūra]]. Patiūs pėitūs lėguonėnė īr.

Tēpuogė īr Koltūras cėntros, pašts, 3 vēkontis kapā ė senė žīdū kapā (palėka tėk kelė pamėnklā), daug krautoviu. Stuov Liousoma dešėmtmetė pamėnklos, šv. Fluorėjuona skolptūra.

== Istuorėjė ==
Mėslėjama, ka žmuonės Plongės terituorėjuo gīvena da V-I o. pr. Kr.

1792 m. sausė 13 d. Plongė gava [[Magdeburga teisės]]. Šė data īr laikuoma miesta jubiliejom. Miesta gīventuoju skaitlios nu 1823 m. so pruotrūkēs auga, patė miesta terituorėjė ėšsėplietė.

2009 m. Plongė paskelbta [[Lietovuos koltūras suostėnė]].

== Geuograpėjė ==
Tėkslės kōrdėnatės: 55o 54’ 40’’ N, 21o 50’ 30’’ E. Miests īr pabudavuots ont [[Žemaitiu aukštomuos]] ė patsā kalvuots īr. Mažne vėsos miests īr aukštiau kāp 100 metru vėrš jūras līgė, vuo aukštiausės vėitas - ė aukštiau kāp 120 metru. Tek [[Babrongs|Babronga]] opė ė keli maži opelē.

Pruo miesta ēn do svarbio kelio: [[Mažeikē]] - [[Tauragie]] ė [[Palonga]] - [[Šiaulē]]. Tēpuogė pruo Plongė ēn gelžkelės [[Šiaulē]] - [[Klaipieda]]. 

{{glžk|[[Šateikē]]|Plongė|[[Tarvainē]]}}

== Švėitėms ==
Plongie īr daug muokīklu ė kėtū švėitėma instėtocėju. Vėina gimnazėjė - [[Plongės Saulės gimnazėjė|Saulės]], 1 specēliuojė muokīkla, Plongės teknologėju ė versla muokīkla, 5 pagrėndėnės muokīklas, darželē. Īr bibliuoteka.
== Torėzmos ==
I miesta atvīkst svetiu ėš vėsuos Lietovuos, ipatėngā ėš Žemaitėjės.

== Gīvėntuojē ==
Istuorėškā miestė liuob tonkē gīventė žīdū (1923 m, - 42,85%, vuo onkstiau tėk daugiau), ale dėdlės šmuots bova ėšžodīts [[Holokausts|Holokausta]] čieso. Pu 1990 m. Plongės gīvėntuoju skaitlios ėš lieta mažie. Daugoms gīvėntuoju īr žemaitē/lietovē (98,34%), a kėtū tautībiu mažā (rosu - 0,62%, okrainėitiu - 0,16%, baltarosiu - 0,09%, vuo kėtū - 0,78%.
== Miestā partnerē ==
{|
|valign=top|
* {{flagicon|Russia}} [[Krasnogorsks]], [[Rosėjė]]
* {{flagicon|Germany}} [[Mendens]], [[Vuokītėjė]]
* {{flagicon|Norway}} [[Bjerkreims]], [[Nuorvegėjė]]
* {{flagicon|Sweden}} [[Bakshuolms]], [[Švedėjė]]
|valign=top|
* {{flagicon|Estonia}} [[Viljandė apskrėtis]], [[Estija]]
* {{flagicon|LAT}} [[Tukums]], [[Latvėjė]]
* {{flagicon|Poland}} [[Golubs-Duobžīnas]], [[Lėnkėjė]]
* {{flagicon|CZE}} [[Bruntalis]], [[Čekėjė]]
|valign=top|
|}
== Žėnuomė plongėškē ė kėtė garsūs mietė gīvenė prietelē ==
*1909 m. gīvena dailėninks [[Mīkaluos Kuonstantėns Čiorliuonis]] so žmuona [[Suofėjė Kīmantaitė-Čiurlionienė]], noms palėkės. Veselė anėi kielė pas diedė, katros bova Plongės klebuons. 1889–1892 m. Čiurliuonis muokies Plongės paluociu mozėkas muokīkluo.
* [[Haims Jichaks Blohs Hakoens]] (1865–1948) – Lietovos ė JAV rabėns.
* [[Vanda Rutkevič]] (1943–1992) – svietė žėnuoma alpėnėstė.
*[[Bruonėsluovs Lobīs]] (1938-2011), Lietovuos verslėninks.
*[[Česluovs Gabalis]], lietoviu ruoka gropės ''[[Pelenai]]'' vuokalėsts čiuonās iejė i muokīkla ė anon bėngė.
*[[Ontans Puocios]], Žemaitėjės varguonėninks, kuorvedis, pedaguogs ė dainiu, bažnīčės gėismiū autuorios, čiuonās gīvena 1948-1983 m.
*[[Aistė Smėlgevėčiūtė]], dainėninkė, gėmos Plongie.
== Nūruodas ==

{{ŽemMst}}

[[Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā]]
[[Kateguorėjė:Plongės rajuona gīvenvėitės]]