# Žemaitėjės ekuonomėka
Žemaitėjės ekuonomika - Žemaitėjės krašta vėsos ūkis, korės gamėn vėsuokius materialinius ė nematrialinius pruoduktus ė apsėmuokiejėma pagrindo pardavuo anus sava žmuonims ė eksportou i kėtus pašalius ė kraštus. Dėdeliausė dali tuo ekonuomikuo sodara naptuos pardėrbėms, žemės ūkė pruodoktu gamība ė pardėrbėms, cėmėnta gamība, parkruovėma ė transportavėma darbā par Klaipiedas ousta ė kėtū žemaitėjės miestu pramuonėnė ė kėtuoki gamība.
Žemaitėjės ekuonuomika iēt i vėsuos Lietovuos ekuonomika, kuri, sava ruožto, īr ES ekuonomikas ė vėsuos pasaulėnės ekonuomikas dalės. 
Žemaitėjuo nier smarkē ėšvīstita pramuonė, vo daugiau (rēk skaičiu) žemės ūkis. Pramuonė daugiau vīstuoma dėdiūsiūs miestūs (Šiaulē, Mažeikē, Gargždā, Telšē, Tauragie, Naujuojė Akmenė). Maista (pėina ė mēsuos pruoduktu, alaus, dounas) – daugomuo miestu; tekstilės – (Šiaulē, Plongė, Tauragie); buitiniu priekiu – (dvėratē, televizuorē) - (Šiaulē); naptuos pardėrbims – (Mažeikē), baldu –(Gargždā), statības medžegū – (N. Akmenė, Koršienā, Tauragie, Gargždā) ė t.t. 
Žemaitėjuo augėnamė kvėitē, linā, rogē, rapsā, bolbės, daržuovės, rītūs - cokrėnē runkelē. Derlėngiausės žemės īr Kelmės, Raseiniu, Jorbarka rajuonūs. Iš gīvoliū augėnamė galvėjē, kiaulės, vėštas. Īr kelets žovū augėnima firmu (Pasroujė, Paopīs, Bobē, Laikšės). Žagarie ė Pagiegiūs veisamė žėrgā.
Žemaitėjė kert kelets svarbiū transpuorta artieriju: autuostrada Kauns-Klaipieda, plėntā Paneviežīs-Palonga, Suovietsks-Rīga, senāsis Žemaitiu plents ė kt. Svarbiausi gelžkelē: Vėlnios-Klaipieda so atšako link Mažeikiu, Suovietsks-Radvėliškis. Laivams plauktė opė īr tiktās Nemuns.

### Žemaitėjės torėzmos
Žemaitėjė tor dėdlės naėšnaudoutas turėzma galimībės. Žemaitėjuo īr poiki gamta ė namažā ėšlėkusiu koltūriniu, istuorėniu, religėniu arkitektūras pamėnklu. 
Dėdliuojė ožsėine turistu dalės atvīkst ėš Latvėjės, Lėnkėjės, Ėspanėjės, Suomėjės ė Švedėjės. Dėdlie dalės anū aplonka Žamitėjės nacijuonalėni parka. Namažā turėsto atvažiou lėipas mienesiė, ka Žemaitiu Kalvarėjuo vīkst dėdėijē atlaiā

.

Žemaitėjės ekuonomėka
[[Vaizdas:AB Mazeikiu nafta4a.jpg|thumb|240px|[[Mažeikiu nėpta]]]]

'''Žemaitėjės ekuonomika''' - Žemaitėjės krašta vėsos ūkis, korės gamėn vėsuokius materialinius ė nematrialinius pruoduktus ė apsėmuokiejėma pagrindo pardavuo anus sava žmuonims ė eksportou i kėtus pašalius ė kraštus. Dėdeliausė dali tuo ekonuomikuo sodara naptuos pardėrbėms, žemės ūkė pruodoktu gamība ė pardėrbėms, cėmėnta gamība, parkruovėma ė transportavėma darbā par Klaipiedas ousta ė kėtū žemaitėjės miestu pramuonėnė ė kėtuoki gamība.

Žemaitėjės ekuonuomika iēt i vėsuos [[Lietova|Lietovuos]] ekuonomika, kuri, sava ruožto, īr [[ES]] ekuonomikas ė vėsuos pasaulėnės ekonuomikas dalės. 

Žemaitėjuo nier smarkē ėšvīstita pramuonė, vo daugiau (rēk skaičiu) žemės ūkis. Pramuonė daugiau vīstuoma dėdiūsiūs miestūs ([[Šiaulē]], [[Mažeikē]], [[Gargždā]], [[Telšē]], [[Tauragie]], [[Naujuojė Akmenė]]). Maista (pėina ė mēsuos pruoduktu, alaus, dounas) – daugomuo miestu; tekstilės – (Šiaulē, Plongė, Tauragie); buitiniu priekiu – (dvėratē, televizuorē) - (Šiaulē); naptuos pardėrbims – (Mažeikē), baldu –(Gargždā), statības medžegū – (N. Akmenė, Koršienā, Tauragie, Gargždā) ė t.t. 

Žemaitėjuo augėnamė [[kvėitē]], [[linā]], [[rogē]], [[rapsā]], [[bolbė|bolbės]], [[daržuovė|daržuovės]], rītūs - [[cokrėnis ronkelis|cokrėnē runkelē]]. Derlėngiausės žemės īr Kelmės, Raseiniu, Jorbarka rajuonūs. Iš gīvoliū augėnamė [[karvė|galvėjē]], [[kiaulė|kiaulės]], [[vėšta|vėštas]]. Īr kelets žovū augėnima firmu (Pasroujė, Paopīs, Bobē, Laikšės). Žagarie ė Pagiegiūs veisamė [[arklīs|žėrgā]].

Žemaitėjė kert kelets svarbiū transpuorta artieriju: [[A1|autuostrada Kauns-Klaipieda]], plėntā [[Paneviežīs]]-[[Palonga]], Suovietsks-[[Rīga]], senāsis Žemaitiu plents ė kt. Svarbiausi gelžkelē: [[Vėlnios]]-[[Klaipieda]] so atšako link Mažeikiu, Suovietsks-Radvėliškis. Laivams plauktė opė īr tiktās [[Nemuns]].

=== Žemaitėjės torėzmos ===

Žemaitėjė tor dėdlės naėšnaudoutas turėzma galimībės. Žemaitėjuo īr poiki gamta ė namažā ėšlėkusiu koltūriniu, istuorėniu, religėniu arkitektūras pamėnklu. 

Dėdliuojė ožsėine turistu dalės atvīkst ėš [[Latvėjė]]s, [[Lėnkėjė]]s, [[Ėspanėjė]]s, [[Suomėjė]]s ė [[Švedėjė]]s. Dėdlie dalės anū aplonka Žamitėjės nacijuonalėni parka. Namažā turėsto atvažiou lėipas mienesiė, ka [[Žemaitiu Kalvarėjė|Žemaitiu Kalvarėjuo]] vīkst dėdėijē atlaiā

[[Kateguorėjė:Žemaitėjė]].