# Azėjė
Azėjė īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So Euruopa sodara Eurazėjės žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr Afrėkas bē Azėjės ėr Euruopas žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu Šiaurės Amerėkas Azėjė skėr Beringa sāsiauris.
Gīventuoju skaitlios – 3657 mln.;
Aukštiausės kalns – Džuomuolongma – 8850 m;
Žemiausė vėita – Negīvuojė jūra – minus 400 m;
Ėlgiausė opė – Jangdzė – 6300 km;
Dėdliausės ežers – Kaspėjė – 371 000 kvadratiniu km;
Dėdliausė valstībė – Rosėjė – 17,06 mln. kvadratėniu km;
Dėdliausės miests – Tuokėjs – 19,21 mln. gīventuoju.

## Geuograpėjė
Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – Čelioskėna kīšolis (77°43' š. pl.), pėitūs – Piajė kīšolis (1°16' š. pl.), rītūs – Dežniuova kīšolis (169°40' v. ilg.), vakarūs - Baba kīšolis (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr šiaurėnie hemėsperuo.
Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie Arktėis, rītūs – Ramosis, pėitūs – Indėjės ondėnīns, pėitvakariūs – Atlonta ondėnīna jūras (Vėdoržemė, Egiejė, Marmora, Joudojė ė Azuova). 92 km pluote Beringa sāsiauris skėr Azėjė nu Amerėkas. Sueco sāsmauka jong Azėjė so Afrėka (robežios tėrp anū ein Soeca kanalo). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir Euruopas ēn Urala kalnū rītėnie papiedie, Embas opė ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio (Kaukazos priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu Australėjės.
Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.
Dėdliausė posiasalē: Jamala, Taimīra, Čiokčiu, Kamčiatkas, Kuoriejės, Indėkėnėjės ė Malakas, Indėstana, Arabėjės, Mažuosės Azėjės.
Dėdliausės salas ė salīnā: 
- Arktėis ondėnīnė: Šiaurės Žemė, Naujuoje Sėbėra salas, Vrangele sala,
- Ramiajam ondėnīnė: Kurilā, Sachalėns, Japuonėjės salīns, Taivans, Hainans, Malaju salīnas,
- Indėjės ondėnīnė: Andamanu salas, Šri Lanka.

Ėlgiausės opės:
- i Arktėis ondėnīna: Jenėsejos, Uobė, Irtīšios, Lena,
- Ramoji ondėnīna: Amūras, Chvangchė, Jangdzė, Mekuongs,
- Indėjės ondėnīna: Tėgros, Eufrats, Inds, Gangs, Bramapotra, Iravadės,
- Aralo jūra: Sīrdarjė, Amudarjė.

Dėdliausė ežerā: Kaspėjės jūra, Arala jūra, Baikals, Balchašos, Isīk Kolės, Urmėjė, Vans, Smertėis jūra, Tuonlesaps, Duongtėngs, Chanka, Chubsogols.

Azėjė
[[Abruozdielis:LocationAsia.png|right|250px]]
'''Azėjė''' īr dėdliausė svieta dalis (~30% vėsa sausomuos pluota), čė given aple 60% svieta gīventuoju. So [[Euruopa]] sodara [[Eurazėjė]]s žemīna. Rubežios tarp Azėjės ėr [[Afrėka]]s bē Azėjės ėr [[Euruopa]]s žemīnu nie tėkslē apibriežams. Nu [[Šiaurės Amerėka]]s Azėjė skėr [[Beringa sāsiauris]].

Gīventuoju skaitlios – 3657 mln.;

Aukštiausės kalns – [[Džuomuolongma]] – 8850 m;

Žemiausė vėita – [[Negīvuojė jūra]] – minus 400 m;

Ėlgiausė opė – [[Jangdzė]] – 6300 km;

Dėdliausės ežers – [[Kaspėjė]] – 371 000 kvadratiniu km;

Dėdliausė valstībė – [[Rosėjė]] – 17,06 mln. kvadratėniu km;

Dėdliausės miests – [[Tuokėjs]] – 19,21 mln. gīventuoju.

== Geuograpėjė ==
[[Abruozdielis:LakeBaikal.png|thumb|220px|Baikalas]]
Pluots 44,3 mln. km². Tuolėmiausė Azėjės sausomuos taškā īr: šiaurie – [[Čelioskėna kīšolis]] (77°43' š. pl.), pėitūs – [[Piajė kīšolis]] (1°16' š. pl.), rītūs – [[Dežniuova kīšolis]] (169°40' v. ilg.), vakarūs - [[Baba kīšolis]] (26° r. ilg.). Neskaitont Malaju salīna, ciela Azėjė īr [[šiaurėnė hemėspera|šiaurėnie hemėsperuo]].

Azėjė ėš trėjū posiu apsopta ondėnīnu - šiaurie [[Arktėis ondėnīns|Arktėis]], rītūs – [[Ramosis ondėnīns|Ramosis]], pėitūs – [[Indėjės ondėnīns]], pėitvakariūs – [[Atlonta ondėnīns|Atlonta ondėnīna]] jūras ([[Vėdoržemė jūra|Vėdoržemė]], [[Egiejė jūra|Egiejė]], [[Marmora jūra|Marmora]], [[Jouduojė jūra|Joudojė]] ė [[Azuova jūra|Azuova]]). 92 km pluote [[Beringa sāsiauris]] skėr Azėjė nu [[Amerėka]]s. [[Sueco sāsmauka]] jong Azėjė so [[Afrėka]] (robežios tėrp anū ein [[Soeca kanals|Soeca kanalo]]). Vakarūs Azėjė tor robežio su Euruopa, so katra sodara Eurazėjės žemīna. Sotartėnės robežios terp Azėjės ir [[Euruopa]]s ēn [[Urala kalnā|Urala kalnū]] rītėnie papiedie, [[Emba|Embas opė]] ė Komas-Manīčo idoba, šiaurėnio Kaukaza kalnū pakraštio ([[Kaukazos]] priskėrams Azėjē). Pėitrītiūs Malaju salīns Azėjė atskėr nu [[Australėjė]]s.

Azėjės krontū ėlgoms - ~70 600 km. Api 8 mln. km² Azėjės pluota tenk posiasaliams ė >2 mln. km² – saluoms. Platiausiuo vėituo (ėš šiaurės rītū i pėitrītios) Azėjė īr 11 000 km pluote.

Dėdliausė posiasalē: [[Jamala posiasalės|Jamala]], [[Taimīra posiasalės|Taimīra]], [[Čiokčiu posiasalės|Čiokčiu]], [[Kamčiatkas posiasalės|Kamčiatkas]], [[Kuoriejės posiasalės|Kuoriejės]], [[Indėkėnėjės posiasalės|Indėkėnėjės]] ė [[Malakas posiasalės|Malakas]], [[Indėstana posiasalės|Indėstana]], [[Arabėjės posiasalės|Arabėjės]], [[Mažuosės Azėjės posiasalės|Mažuosės Azėjės]].

Dėdliausės salas ė salīnā: 
* Arktėis ondėnīnė: [[Šiaurės Žemė]], [[Naujuoje Sėbėra salas]], [[Vrangele sala]],
* Ramiajam ondėnīnė: [[Kurilu salos|Kurilā]], [[Sachalėns (sala)|Sachalėns]], [[Japuonėjė|Japuonėjės salīns]], [[Taivans]], [[Hainans]], [[Malaju salīnas]],
* Indėjės ondėnīnė: [[Andamanu salas]], [[Šri Lanka]].

Ėlgiausės opės:
* i Arktėis ondėnīna: [[Jenėsejos]], [[Uobė]], [[Irtīšios]], [[Lena]],
* Ramoji ondėnīna: [[Amūrs (opė)|Amūras]], [[Chvangchė]], [[Jangdzė]], [[Mekuongs]],
* Indėjės ondėnīna: [[Tėgros (opė)|Tėgros]], [[Eufrats]], [[Inds (opė)|Inds]], [[Gangs]], [[Bramapotra]], [[Iravadės]],
* Aralo jūra: [[Sīrdarjė]], [[Amudarjė]].

Dėdliausė ežerā: [[Kaspėjės jūra]], [[Arala jūra]], [[Baikals]], [[Balchašos]], [[Isīk Kolės]], [[Urmėjė]], [[Vans (ežers)|Vans]], [[Smertėis jūra]], [[Tuonlesaps]], [[Duongtėngs]], [[Chankas ežers|Chanka]], [[Chubsogols]].

{{Azėjė}}

[[Kateguorėjė:Azėjė| ]]
[[Kateguorėjė:Žemīnā]]