# Žemaitiu kalba
Žemaitiu kalba prigol baltu kalbū gropē. Ano ruokounas aple 0,2-0,5 mln. žmuoniū. Dėdliuojė dalės besėruokounontiu īr vakarū Lietovuo, kor īr Žemaitiu žemė. Žemaitėškā besėruokounontiu gal sotėktė dėdliūsiūs Lietovuos miestūs: Vėlniou, Kaune, Klaipieduo. Žemaitē gīven vėsam svietė, kor īr lietoviu, nes oficelē anodom neskėramė vėinė nu kėtū.
Nu 2010 metu bėrželė 30 d. isigaliuojė ISO 639-3 kuods "sgs" .

## Kalba a tarmie?
Uofėcelē daugomuos Lietovuos kalbėnėnku skaituoma īr lietoviu kalbuos tarmie. Bat platiau svietė nier bėndra sotarėma, a žemaitiu kalba īr kalba, a tarmie, kadongi šėtas sāvuokas īr nuognē artėmas.

## Istuorėjė
Naujāsis rašta atgėmėms prasėdiejė, kumet isėkūrė Žemaitiu koltūras draugėjė.

## Kalbuos paplėtėms
Nie apītėkrē apskaitliouta, kėik žemaitėškā besėruokounontiu Lietovuo ė svietė. Žemaitiu kalba prigol nīkstontems kalbuoms. Vėlniaus universiteta tīrėma doumenėms, miestūs žemaitiu kalba rokounas ė tonkiausē nauduo žmuonis Plongie ė Rėitavė - so tievās ano nauduo 83,33% ė 82,5% atitėnkamā. Kėtūs miestūs skaitlē žemesnė - Telšiūs 63,33%, Gargždūs 61,54%, Šilalie 57,5%, Skoudė 47,5%, Kretinguo 40%, Mažeikiūs 34,48%, Palonguo 27,5%, Klaipieduo 21,73%, Tauragie 15,79%. Ketūs miestūs pruocents nasėik 15%. Tēpuogė naretā žemaitiu kalba palėikt asėmėliouta, skvarmoujontės maišītā žemaitėšku bruožu torontē lietoviu k. tarmē. Tuokė tarmie nabtor rīškiausiu īpatībiu, ale dar tor žemaitėška fonetėkas, prozodėjės ė gramatėkos pamata. Veikiausē žemaitiu ruokonda ninkst etnuograpėnės Žemaitėjės robežiou.

## Rašība
Žemaitiu kalba nauduo luotīnėška rašība. Žemaitiu rašība vartuo daugiau latvėška rašība nē lietovėška.
Žemaitėška abėcielė:

Pagrindėnis straipsnis aple abėcielė
| A a | [ā]  | Ā ā | [ėlguojė ā] | B b | [bė] | C c | [cė]      | Č č | [čė]        | D d | [dė]        | E e | [ē]         | Ē ē | [ėlguojė ē] |
| Ė ė | [ė̄]  | Ė̄ ė̄ | [ėlguojė ė̄] | F f | [ėf] | G g | [gė, gie] | H h | [hā]        | I i | [ī]         | Ī ī | [ėlguojė ī] | J j | [jot]       |
| K k | [kā] | L l | [ėl]        | M m | [ėm] | N n | [ėn]      | O o | [ō]         | Ō ō | [ėlguojė ō] | P p | [pė]        | R r | [ėr]        |
| S s | [ės] | Š š | [ėš]        | T t | [tė] | U u | [ū]       | Ū ū | [ėlguojė ū] | V v | [vė]        | Z z | [zė, zet]   | Ž ž | [žė, žet].  |


## Gramatėka
Šėtamė straipsnie aprašītas šiaurės žemaitiu gramatėkas īpatomā tudie, ka šiaurės žemaitē šnek arkajėškiausē. Kėtas šnektas tor aukštaitėšku savībiu, katruos galiejė rastėis diel bendrėnės ruokondas vartuojėma.
Kėtas paskatas: nuors šiaurės žemaitē īr daugiau itakuotė koršiu ė anū kalba labiau nutuolos nu senuosės žemaitiu, katra bova žemaitiu gėntie nē pėitū žemaitiu (kėtė gal nesotėktė), bet nūdėinuo šiaurės žemaitiu īr labiau matuoma ė daugiau rēškas spaudintam žuodie. Ontra, skėrtoms tarp pėitū ė šiaurės nie tuoks jau dėdelis, daugiausē ou/ū, ėi/ī dvėbalsiūs, vikipedėjuo žemaitėškuo net patuogiau anon nauduotė, nes teknėškā ou so ėi pakeistė īr praktėškiau, nes nesėmaiša so kėtuom raidiem.
Pamatėnē skėrtomā kėtuos šnektuos tuokėi: 
o>u
ė>i
ė̄>ī
ou>ū
ėi>ī 
t'>č
d'>dž
Pamatėnē skėrtomā nu bendrėnės kalbuos tuokėi: 
o>u
ė>i
ė̄>íe (tvėtapradė prīgaidė)
ou>uo
ėi>ie
t'>č
d'>dž
on, ō> an, un, ą



īr dėdlē daug skėrtomu katrėi žemaitiu ruokonduo beson paveldietė ėš labā senūm čiesu, todie anėi nasotamp so bendrėnės kalbuos normuoms. Tuos īpatībės tor būt ėšsauguotas mūsa žemaitėškuo kalbuo.

### Kalbuos skaitlē
Īr trīs žemaitiu kalbuos skaitlē: vėinaskaita, daugėskaita ė dvėskaita. Dvėskaita bavēk ėšninkos bendrėnie lietoviu kalbuo. Trets asmou vēksmažuodie vėsėms skaitlėms sotampōs.

### Vardažuodē
Žemaitiu kalbuo īr dėdlē kaituoma kāp ė bendrėnė lietoviu kalba, katruo kalbuos daliūm rīšē ėr sakėnė dalis īr rēškamas fleksėjuoms. Žemaitiu kalbuo īr dvė kėltė - muotrėškuojė ė vīrėškuojė. Niekatriuosės kėltėis reliktā īr mažne ėšninkėn nuorint bendrėnie kalbuo tabier kelės izoliuotas skvarmas, kap „šalta“, „gražu“ ė tep tuoliaus. Tuos skvaormas žemaitiu kalbuo ėšstomtas vīrėškūju, pavīzdiou vėituo „tai yra“ žemaitē saka „tas īr“. Kalba tor pėnkės daiktavardiu ė tris būdvardė lėnksnioutės. Daiktavardė lėnksnioutės skėras nu bendrėnės lietoviu kalbuos. Lėnksnēs kaituomas kalbuos dalis tor septīnis lėnksnius: nominatīva (vardėninks), genitīva (kėlmėninks), datīva (naudėninks), akuzatīva (galėninks), instrumentāli (inagėninks), lokatīva (vėitėninks), vokatīva (šauksmėninks).

#### Daiktavardė lėnksniavėms

##### Pėrmuojė lėnksnioutė
Pėrmuojė lėnksnioutė apėm vardažuodius katrėi bėngas galūnėms -s, mėnkštā so -s (kap veln's), -is, -īs.
VĖINASKAITA
| L., kl.   | -s    | -s    | -'s     | -is    | -īs     |
| V. kas?   | noms  | vīrs  | veln's  | medis  | arklīs  |
| K. kuo?   | noma  | vīra  | velnė   | medė   | arklė   |
| N. kam?   | nomou | vīrou | velniou | mediou | arkliou |
| G. kon?   | noma  | vīra  | velni   | medi   | arkli   |
| In. kou?  | nomo  | vīro  | velnio  | medio  | arklio  |
| Vt. kamė? | nomė  | vīrė  | velnie  | medie  | arklie  |
| Š. ē!     | nomė  | vīrė  | velni   | medi   | arklī   |

DVĖSKAITA
| L., kl.   | -o    | -o    | -io     | -io    | -io     |
| V. kas?   | nomo  | vīro  | velnio  | medio  | arklio  |
| K. kuo?   | nomū  | vīru  | velniū  | mediu  | arkliū  |
| N. kam?   | nomam | vīram | velnem  | medem  | arklem  |
| G. kon?   | nomo  | vīro  | velnio  | medio  | arklio  |
| In. kou?  | nomās | vīrās | velnēs  | medēs  | arklēs  |
| Vt. kamė? | nomūs | vīrūs | velniūs | mediūs | arkliūs |
| Š. ē!     | nomo  | vīro  | velnio  | medio  | arklio  |

DAUGĖSKAITA
| L., kl.   | -ā     | -ā     | -ē      | -ē     | -ē      |
| V. kas?   | nomā   | vīrā   | velnē   | medē   | arklē   |
| K. kuo?   | nomū   | vīru   | velniū  | mediu  | arkliū  |
| N. kam?   | nomams | vīrams | velnems | medems | arklems |
| G. kon?   | nomus  | vīrus  | velnius | medius | arklius |
| In. kou?  | nomās  | vīrās  | velnēs  | medēs  | arklēs  |
| Vt. kamė? | nomūs  | vīrūs  | velniūs | mediūs | arkliūs |
| Š. ē!     | nomā   | vīrā   | velnē   | medē   | arklē   |


##### Ontruojė lėnksnioutė
Ontruojė lėnksnioutė bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ė (kėtuos žemaitiu šnektuos -i), -ie, -a.
VĖINASKAITA
| L., kl.   | -ė       | -ie     | -ė    | -ė     | -a     | -a      |
| --------- | -------- | ------- | ----- | ------ | ------ | ------- |
| V. kas?   | vėišnė   | varlie  | pīlė  | diedė  | rasa   | muorka  |
| K. kuo?   | vėišnės  | varlies | pīlės | diedės | rasuos | muorkas |
| N. kam?   | vėišnē   | varlē   | pīlē  | diedē  | rasā   | muorkā  |
| G. kon?   | vėišnė   | varlė   | pīlė  | diedė  | rasa   | muorka  |
| In. kou?  | vėišni   | varli   | pīli  | diedi  | raso   | muorko  |
| Vt. kamė? | vėišniuo | varlie  | pīlie | diedie | rasuo  | muorkuo |
| Š. uo!    | vėišnė   | varlė   | pīlė  | diedė  | rasa   | muorka  |

DVĖSKAITA
| L., kl.   | -ė        | -ė      | -ė     | -ė      | -ė     | -ė       |
| --------- | --------- | ------- | ------ | ------- | ------ | -------- |
| V. kas?   | vėišnė    | varlė   | pīlė   | diedė   | rasė   | muorkė   |
| K. kuo?   | vėišniu   | varliū  | pīliu  | diediu  | rasū   | muorku   |
| N. kam?   | vėišniuom | varliem | pīliem | diediem | rasuom | muorkuom |
| G. kon?   | vėišnė    | varlė   | pīlė   | diedė   | rasė   | muorkė   |
| In. kou?  | vėišniuom | varliem | pīliem | diediem | rasuom | muorkuom |
| Vt. kamė? | vėišniuos | varlies | pīlies | diedies | rasuos | muorkuos |
| Š. uo!    | vėišnė    | varlė   | pīlė   | diedė   | rasė   | muorkė   |

DAUGĖSKAITA
| L., kl.   | -ės        | -ės      | -ės     | -ės      | -as     | -as       |
| --------- | ---------- | -------- | ------- | -------- | ------- | --------- |
| V. kas?   | vėišnės    | varlės   | pīlės   | diedės   | rasas   | muorkas   |
| K. kuo?   | vėišniu    | varliū   | pīliu   | diediu   | rasū    | muorku    |
| N. kam?   | vėišniuoms | varliems | pīliems | diediems | rasuoms | muorkuoms |
| G. kon?   | vėišnės    | varlės   | pīlės   | diedės   | rasas   | muorkas   |
| In. kou?  | vėišniuoms | varliems | pīliems | diediems | rasuoms | muorkuoms |
| Vt. kamė? | vėišniuos  | varlies  | pīlies  | diedies  | rasuos  | muorkuos  |
| Š. uo!    | vėišnės    | varlės   | pīlės   | diedės   | rasas   | muorkas   |


##### Tretiuojė lėnksnioutė
Bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ės.



VĖINASKAITA
| L., kl.   | -ės    | -ės     |
| --------- | ------ | ------- |
| V. kas?   | pėlės  | dontės  |
| K. kuo?   | pėlėis | dontėis |
| N. kam?   | pėlē   | dontiou |
| G. kon?   | pėli   | donti   |
| In. kou?  | pėlėm  | dontėm  |
| Vt. kamė? | pėlie  | dontie  |
| Š. ē!     | pėlėi  | dontėi  |

DVĖSKAITA
| L., kl.   | -ė     | -io     |
| --------- | ------ | ------- |
| V. kas?   | pėlė   | dontio  |
| K. kuo?   | pėliū  | dontū   |
| N. kam?   | pėlėm  | dontėm  |
| G. kon?   | pėlė   | dontio  |
| In. kou?  | pėlėms | dontėms |
| Vt. kamė? | pėlīs  | dontīs  |
| Š. ē!     | pėlė   | dontio  |

DAUGĖSKAITA
| L., kl.   | -is    | -is     |
| --------- | ------ | ------- |
| V. kas?   | pėlis  | dontis  |
| K. kuo?   | pėliū  | dontū   |
| N. kam?   | pėlėms | dontėms |
| G. kon?   | pėlis  | dontis  |
| In. kou?  | pėlėms | dontėms |
| Vt. kamė? | pėlīs  | dontīs  |
| Š. ē!     | pėlis  | dontis  |


##### Ketvėrtuojė lėnksnioutė
Bėngas -os
VĖINASKAITA
| L., kl.   | -os    |
| --------- | ------ |
| V. kas?   | sūnos  |
| K. kuo?   | sūnaus |
| N. kam?   | sūnou  |
| G. kon?   | sūno   |
| In. kou?  | sūno   |
| Vt. kamė? | sūnuo  |
| Š. ē!     | sūnau  |

DVĖSKAITA
| L., kl.   | -o    |
| --------- | ----- |
| V. kas?   | sūno  |
| K. kuo?   | sūnū  |
| N. kam?   | sūnam |
| G. kon?   | sūno  |
| In. kou?  | sūnās |
| Vt. kamė? | sūnūs |
| Š. ē!     | sūno  |

DAUGĖSKAITA
| L., kl.   | -ā     |
| --------- | ------ |
| V. kas?   | sūnā   |
| K. kuo?   | sūnū   |
| N. kam?   | sūnams |
| G. kon?   | sūnus  |
| In. kou?  | sūnās  |
| Vt. kamė? | sūnūs  |
| Š. ē!     | sūnā   |


##### Pėnktuojė lėnksnioutė
Īr apnīkusė senuobėnė kaitīma, bėngas -ou, -ie ėr kėtēp.
| L., kl.   | -ou          | -ė        |
| --------- | ------------ | --------- |
| V. kas?   | šou          | doktie    |
| K. kuo?   | šonėis       | dokterėis |
| N. kam?   | šoniou (-ėi) | dokterē   |
| G. kon?   | šoni         | dokteri   |
| In. kom?  | šonėm        | dokterėm  |
| Vt. kamė? | šonie        | dokterie  |
| Š. uo!    | šonėi        | dokterėi  |

DAUGĖSKAITA
| L., kl.   | -is    | -is       |
| --------- | ------ | --------- |
| V. kas?   | šonis  | dokteris  |
| K. kuo?   | šonū   | dokterū   |
| N. kam?   | šonėms | dokterėms |
| G. kon?   | šonis  | dokteris  |
| In. kom?  | šonėms | dokterėms |
| Vt. kamė? | šonīs  | dokterīs  |
| Š. uo!    | šonis  | dokteris  |

DVĖSKAITA

#### Ivardē. Ivardė lėnksniavėms
Ivardē īr asmenėnē (aš, to, ons, ana), songrōžėnē (savė(m)s), paruoduomė̄jė (tas, ta, tuoks, tuokė), pažīmamė̄jė (kėts, kėta, pats, patė), klausamė̄jė (katros, kelints).

##### Asmenėnė ivardė lėnksniavėms
DVĖSKAITA
| L.kl.     | I asm, vīr.; | I asm. muotr.; | II asm, vīr.; | II asm. muotr.; | III asm, vīr.; | III asm. muotr.; |
| --------- | ------------ | -------------- | ------------- | --------------- | -------------- | ---------------- |
| V. kas?   | vedo         | ved(v)ė        | jodo          | jod(v)ė         | anodo          | anėd(v)ė         |
| K. kuo?   | vedoms       | ved(v)ėms      | jodoms        | jod(v)ėms       | anodoms        | anėd(v)ėms       |
| N. kamou? | vedom        | ved(v)ėm       | jodom         | jod(v)ėm        | anodom         | anėd(v)ėm        |
| G. kon?   | vedo         | ved(v)ė        | jodo          | jod(v)ė         | anodo          | anėd(v)ė         |
| In. kou?  | vedom        | ved(v)ėm       | jodom         | jod(v)ėm        | anodom         | anėd(v)ėm        |
| Š. uo!    | vedo         | ved(v)ė        | jodo          | jod(v)ė         | anodo          | anėd(v)ė         |

VĖINASKAITA
| L. kl.    | I-s asmou | II-os asmou | III-s asm. vīr. | III-s asm. muotr. |
| --------- | --------- | ----------- | --------------- | ----------------- |
| V. kas?   | aš        | to          | ons             | ana               |
| K. kuo?   | monės     | tavės       | anuo            | anuos             |
| N. kam?   | monėi     | tavėi       | anam            | anā               |
| G. kon?   | monė(m)   | tavė(m)     | anou            | anou              |
| In. kou?  | monėm     | tavėm       | anou            | anou              |
| Vt. kamė? | monie     | tavie       | anamė           | anuo              |

DAUGĖSKAITA
| L. kl.    | I-s asmou  | II-os asmou | III-s asm. vīr. | III-s asm. muotr. |
| --------- | ---------- | ----------- | --------------- | ----------------- |
| V. kas?   | mes        | jūs         | anėi            | anuos             |
| K. kuo?   | mūsu, mūsa | jūsu        | anūm            | anūm              |
| N. kam?   | moms       | joms        | anėms           | anuoms            |
| G. kon?   | momis      | jomis       | anous           | anas              |
| In. kou?  | momis      | jomis       | anās            | anuom(i)s         |
| Vt. kamė? | momis(o)   | jomis(o)    | anous           | anuos             |


##### Songrōžėnė ivardė lėnksniavėms
| L., kl.              | ivardis  |
| -------------------- | -------- |
| V. kas?              | -        |
| K. kuo?              | savė(m)s |
| N. kamou?            | savėi    |
| G. kon?              | savėm    |
| In. kou?             | savėm    |
| Vt. kamė?            | savie    |
| Vt.ēn.paš. lėnk kuo? | savėmsp  |


### Fuonetėka
Žemaitē kėrčioun kėtēp nē aukštaitē. Anėi atėtrauk kėrti bet kėrčiavėms vėstėik lėikt mobilos. Žemaitiu prė̄gaidės skėras no lietovėšku. Bendrėnės kalbuos rėistėnė prė̄gaidė pas žemaitius atėtink tvėrtapradė, kap latvē ėr danā žemaitē tor laužtėnė prė̄gaidė.

### Vēksmažuodē
Žemaitē tor tėktās dvė vēksmažuodė asmenoutė. Vėsė vēksmažuodē tor esamōji, būtōji, būtōji dažnėni (lioub būsėmōji, lioub bėndratė) ėr būsėmōji laikus. Īr nousakas: tėisiuogėnė, lėipamuojė, taramuojė, bėndratės. Vēksmažuodis kaituoms asmenėms. Īr trīs vėinaskaitas ėr daugėskaitas asmenā.

#### Pėrmuojė asmenoutė
| asmenis     | tėkietė           | mīlietė     | siedietė | vežtė | vežtėis      |
| vns. 1 asm. | tėko/tėkio        | mīlo/mīlio  | siedo    | vežo  | vežous/vežūs |
| vns. 2 asm. | tėki              | mīli        | siedi    | veži  | vežīs        |
| vns. 3 asm. | tėk               | mīl/mīl'    | sied     | vež   | vežas/vežās  |
| dgs. 1 asm. | tėkam/tėkem       | mīlam/mīlem | siedam   | vežam | vežamuos     |
| dgs. 2 asm. | tėkat/tėkėt/tėket | mīlat/mīlėt | siedat   | vežat | vežaties     |
| dgs. 3 asm. | tėk               | mīl/mīl'    | sied     | vež   | vežas/vežās  |


#### Ontruojė asmenoutė
Palē ontra asmenoutė kaituomė vēksmažuodē, katrėi bėngas -a es. l. tretiuo asmenie. Pavīzdē - rašītė (raša).

### Dalīvē
Žemaitē tor dėdlē dėdlē baguota dalīviu sistema kāp ė bendrėnė lietoviu kalba. Ta sistema skėrstuoma ī vēkamōjė ė navēkamōjė. Kāp ėr aukštaitē žemaitē tor padalīvius, posdalīvius, rēkamībės dalīvius, gerundėjus.

#### Dalīviu darība
|                     | ESAMĀSIS LAIKS;             |                              | BŪTĀSIS LAIKS;                               |                                           | BŪSĖMĀSIS LAIKS;                 |                                    |
| ------------------- | --------------------------- | ---------------------------- | -------------------------------------------- | ----------------------------------------- | -------------------------------- | ---------------------------------- |
| Asmenoutės          | I-uojė                      | II-uojė                      | I-uojė                                       | II-uojė                                   | I-uojė                           | II-uojė                            |
| Vēkamuosės formas   | Biegontis, mīlontis (-ontė) | Rašontis, skaitontis (-ontė) | Biegėns, mīliejėns, biegosė, mīliejosė (-os) | Rašėns, skaitėns, rašiosė, matiosė (-ios) | Biegsontis, mīliesontis (-sontė) | Rašīsontis, skaitīsontis (-īsontė) |
| Trompas formas      | biegons (-ous/-ōs), mīlons  | rašons, skaitons (-ous/-ōs)  | -                                            | -                                         | Biegsons, mīliesons (-ous/-ōs)   | Rašīsons, skaitīsons (-ous/-ōs)    |
| Navēkamuosės formas | Biegams, mīlams (-a)        | Rašuoms, skaituoms (-a)      | Biegts, mīliets (-a)                         | Rašīts, skaitīts (-a)                     | Biegsėms, mīliesėms (-a)         | Rašīsėms, skaitīsėms (-a)          |


#### Rēkamībės dalīviu darība
Rēkamībės dalīvē sodaruomė jongont prėisago -tėn- ėr galūnė.
Pavīzdiou: tas šėins īr vežtėns (ton šėina rēkton vežtė).

#### Posdalīviu darība
Posdalīvē sodaruomė so prė̄sago -dam- ėr galūnė -is. Pavīzdiou: biegdamis, nešdamis... Kėtor jongama galūnė -as, būktās diel aukštaitiu puodėrbė.
Posdalīvē nakaituomė lėnksnēs, tėktās kėltėms ėr skaitlēs.

#### Padalīviu darība
Padalīvē sodaruomė kap ėr dalīvē, tėktās nator galūniu. Miegstama prėjongtė prėišdielius ba, ta, na ėr anūm kombinacėjės (esont, besont, nesont, bamėigtont)...
Straipsnē aple žemaitiū kalbuos gramatėka īr čė.
Rašības pamatu aprašīms ožvės so gramatėniu fuormū pavīzdēs īr čė.



## Žemaitėšku žuodiu žuodīnā
Žemaitiu ruokonduo īr daug žuodiu, katrėi īr išskėrtėnē ė dėdlē padailėn mūsa ruoda.

Žemaitiu - lietoviu žuodīns

Lietoviu - žemaitiu žuodīns

## Pangrama
Galėmė sakėnē:
- Cha, mona bluogė̄jė vākalē bazaunīdamė sogalvuojė tik kūlīnūs grōžto falšīvē pamačītė ciuocē.


## Nūruodas
- Aplė žemaitiu kalbuos tarmes, žemaitėška leksėka, rašības pamatus
- Tromps žemaitėšks žuodīnielis
- Nekatrėi liaudės kalbuos ė literatūras tekstu pavīzdē
- Literatūras pavīzdē
- Dā literatūras pavīzdē žemaitiu kalbo
- Tekstu pavīzdē
- Tekstu pavīzdē (Žemaitoka apsakīmā)
- Nekatrėi folkluora tekstu pavīzdē
- Dā folkluora tekstā
- Nekatrėi liaudėis kalbuos pavīzdē (pasakuojėmā, ožrašītė žemaitėškā, ale lietovėškuom raidiem)
- Elektruonėnis žornals "Meška" žemaitėškā
- Elektruonėnis laikraštis "Samogitia" žemaitėškā
- Bėndrėnės žemaitiu kalbuos idiejė Jorgė Ambruozijė Pabriežas raštūs

1. ↑  [Kliukienė, R. Kalbėjimas su tėvais tarmiškai ir gyventojų požiūris į tarmes Žemaitijos miestuose (kiekybinė analizė).
Taikomoji kalbotyra 2014 (5). www.taikomojikalbotyra.lt]
2. ↑  [Pupkis, A. 2005. Kalbos kultūros studijos. Vilnius: Gimtasis žodis]


Žemaitiu kalba
'''Žemaitiu kalba''' prigol [[baltu kalbas|baltu kalbū]] gropē. Ano ruokounas aple 0,2-0,5 mln. žmuoniū. Dėdliuojė dalės besėruokounontiu īr vakarū [[Lietova|Lietovuo]], kor īr [[Žemaitėjė|Žemaitiu žemė]]. Žemaitėškā besėruokounontiu gal sotėktė dėdliūsiūs Lietovuos miestūs: [[Vėlnios|Vėlniou]], [[Kauns|Kaune]], [[Klaipieda|Klaipieduo]]. [[Žemaitē]] gīven vėsam svietė, kor īr lietoviu, nes oficelē anodom neskėramė vėinė nu kėtū.

Nu [[2010]] metu [[bėrželė 30]] d. isigaliuojė [[ISO 639-3]] kuods "sgs" [http://www.sil.org/iso639-3/documentation.asp?id=sgs].

== Kalba a tarmie? ==
Uofėcelē daugomuos Lietovuos kalbėnėnku skaituoma īr [[lietoviu kalba|lietoviu kalbuos]] tarmie. Bat platiau svietė nier bėndra sotarėma, a žemaitiu kalba īr kalba, a tarmie, kadongi šėtas sāvuokas īr nuognē artėmas.

== Istuorėjė ==
Naujāsis rašta atgėmėms prasėdiejė, kumet isėkūrė [[Žemaitiu koltūras draugėjė]].

== Kalbuos paplėtėms ==
Nie apītėkrē apskaitliouta, kėik žemaitėškā besėruokounontiu Lietovuo ė svietė. Žemaitiu kalba prigol nīkstontems kalbuoms. [[Vėlniaus universitets|Vėlniaus universiteta]] tīrėma doumenėms, miestūs žemaitiu kalba rokounas ė tonkiausē nauduo žmuonis [[Plongė|Plongie]] ė [[Rėitavs|Rėitavė]] - so tievās ano nauduo 83,33% ė 82,5% atitėnkamā. Kėtūs miestūs skaitlē žemesnė - [[Telšē|Telšiūs]] 63,33%, Gargždūs 61,54%, Šilalie 57,5%, Skoudė 47,5%, Kretinguo 40%, Mažeikiūs 34,48%, Palonguo 27,5%, Klaipieduo 21,73%, Tauragie 15,79%<ref>[Kliukienė, R. Kalbėjimas su tėvais tarmiškai ir gyventojų požiūris į tarmes Žemaitijos miestuose (kiekybinė analizė).
Taikomoji kalbotyra 2014 (5). www.taikomojikalbotyra.lt]</ref>. Ketūs miestūs pruocents nasėik 15%. Tēpuogė naretā žemaitiu kalba palėikt asėmėliouta, skvarmoujontės maišītā žemaitėšku bruožu torontē lietoviu k. tarmē. Tuokė tarmie nabtor rīškiausiu īpatībiu, ale dar tor žemaitėška fonetėkas, prozodėjės ė gramatėkos pamata<ref>[Pupkis, A. 2005. Kalbos kultūros studijos. Vilnius: Gimtasis žodis]</ref>. Veikiausē žemaitiu ruokonda ninkst etnuograpėnės Žemaitėjės robežiou.
== Rašība ==
[[Abruozdielis:Smg-long_e.jpg|thumb|Ė ėlguojė]]
Žemaitiu kalba nauduo [[luotīnėška rašība]]. [[Žemaitiu rašība]] vartuo daugiau [[latviu kalba|latvėška]] rašība nē [[lietoviu kalba|lietovėška]].

Žemaitėška abėcielė:<br />
[[Žemaitiu abėcėlė|Pagrindėnis straipsnis aple abėcielė]]

{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=2
|'''A a ||width=75| [ā]
|'''Ā ā ||width=75| [ėlguojė ā]
|'''B b ||width=75| [bė]
|'''C c ||width=75| [cė]

|'''Č č ||width=75| [čė]
|'''D d ||width=75| [dė]
|'''E e ||width=75| [ē]
|'''Ē ē ||width=75| [ėlguojė ē]
|-
|'''Ė ė ||[ė̄]
|'''Ė̄ ė̄ ||[ėlguojė ė̄]
|'''F f ||[ėf]
|'''G g ||[gė, gie]

|'''H h ||[hā]
|'''I i ||[ī]
|'''Ī ī ||[ėlguojė ī]
|'''J j ||[jot]
|-
|'''K k ||[kā]
|'''L l ||[ėl]
|'''M m ||[ėm]
|'''N n ||[ėn]

|'''O o ||[ō]
|'''Ō ō ||[ėlguojė ō]
|'''P p ||[pė]
|'''R r ||[ėr]
|-
|'''S s ||[ės]
|'''Š š ||[ėš]
|'''T t ||[tė]
|'''U u ||[ū]

|'''Ū ū ||[ėlguojė ū]
|'''V v ||[vė]
|'''Z z ||[zė, zet]
|'''Ž ž ||[žė, žet].
|}

== Gramatėka ==

Šėtamė straipsnie aprašītas šiaurės žemaitiu gramatėkas īpatomā tudie, ka šiaurės žemaitē šnek arkajėškiausē. Kėtas šnektas tor aukštaitėšku savībiu, katruos galiejė rastėis diel bendrėnės ruokondas vartuojėma.

'''Kėtas paskatas:''' nuors šiaurės žemaitē īr daugiau itakuotė koršiu ė anū kalba labiau nutuolos nu senuosės žemaitiu, katra bova žemaitiu gėntie nē pėitū žemaitiu (kėtė gal nesotėktė), bet nūdėinuo šiaurės žemaitiu īr labiau matuoma ė daugiau rēškas spaudintam žuodie. Ontra, skėrtoms tarp pėitū ė šiaurės nie tuoks jau dėdelis, daugiausē ''ou/ū'', ''ėi/ī'' dvėbalsiūs, vikipedėjuo žemaitėškuo net patuogiau anon nauduotė, nes teknėškā ''ou'' so ''ėi'' pakeistė īr praktėškiau, nes nesėmaiša so kėtuom raidiem.

Pamatėnē skėrtomā kėtuos šnektuos tuokėi: 

o>u
ė>i

ė̄>ī

ou>ū
ėi>ī 

t'>č
d'>dž

Pamatėnē skėrtomā nu bendrėnės kalbuos tuokėi: 

o>u
ė>i

ė̄>íe (tvėtapradė prīgaidė)

ou>uo
ėi>ie

t'>č
d'>dž

on, ō> an, un, ą


īr dėdlē daug skėrtomu katrėi žemaitiu ruokonduo beson paveldietė ėš labā senūm čiesu, todie anėi nasotamp so bendrėnės kalbuos normuoms. Tuos īpatībės tor būt ėšsauguotas mūsa žemaitėškuo kalbuo.

=== Kalbuos skaitlē ===
Īr trīs žemaitiu kalbuos skaitlē: vėinaskaita, daugėskaita ė dvėskaita. Dvėskaita bavēk ėšninkos bendrėnie lietoviu kalbuo. Trets asmou vēksmažuodie vėsėms skaitlėms sotampōs.

=== Vardažuodē ===
Žemaitiu kalbuo īr dėdlē kaituoma kāp ė bendrėnė lietoviu kalba, katruo kalbuos daliūm rīšē ėr sakėnė dalis īr rēškamas [[fleksėjė|fleksėjuoms]]. Žemaitiu kalbuo īr dvė kėltė - muotrėškuojė ė vīrėškuojė. Niekatriuosės kėltėis reliktā īr mažne ėšninkėn nuorint bendrėnie kalbuo tabier kelės izoliuotas skvarmas, kap „šalta“, „gražu“ ė tep tuoliaus. Tuos skvaormas žemaitiu kalbuo ėšstomtas vīrėškūju, pavīzdiou vėituo „tai yra“ žemaitē saka „tas īr“. Kalba tor pėnkės daiktavardiu ė tris būdvardė lėnksnioutės. Daiktavardė lėnksnioutės skėras nu bendrėnės lietoviu kalbuos. Lėnksnēs kaituomas kalbuos dalis tor septīnis lėnksnius: nominatīva (vardėninks), genitīva (kėlmėninks), datīva (naudėninks), akuzatīva (galėninks), instrumentāli (inagėninks), lokatīva (vėitėninks), vokatīva (šauksmėninks).

==== Daiktavardė lėnksniavėms ====

===== Pėrmuojė lėnksnioutė =====

Pėrmuojė lėnksnioutė apėm vardažuodius katrėi bėngas galūnėms -s, mėnkštā so -s (kap veln's), -is, -īs.

VĖINASKAITA

{| class="vėinaskaita" border=1
|-
| '''L., kl.
| -s
| -s
| -'s
| -is
| -īs'''
|-----
| V. kas?
| nom'''s'''
| vīr'''s'''
| veln''''s'''
| med'''is'''
| arkl'''īs'''
|-----
| K. kuo?
| nom'''a'''
| vīr'''a'''
| veln'''ė'''
| med'''ė'''
| arkl'''ė'''
|-----
| N. kam?
| nom'''ou'''
| vīr'''ou'''
| veln'''iou'''
| med'''iou'''
| arkl'''iou'''
|-----
| G. kon?
| nom'''a'''
| vīr'''a'''
| veln'''i'''
| med'''i'''
| arkl'''i'''
|-----
| In. kou?
| nom'''o'''
| vīr'''o'''
| veln'''io'''
| med'''io'''
| arkl'''io'''
|-----
| Vt. kamė?
| nom'''ė'''
| vīr'''ė'''
| veln'''ie'''
| med'''ie'''
| arkl'''ie'''
|-----
| Š. ē!
| nom'''ė'''
| vīr'''ė'''
| veln'''i'''
| med'''i'''
| arkl'''ī'''
|}

DVĖSKAITA
{| class="dvėskaita" border=1
|-
| '''L., kl.
| -o
| -o
| -io
| -io
| -io'''
|-----
| V. kas?
| nom'''o'''
| vīr'''o'''
| veln'''io'''
| med'''io'''
| arkl'''io'''
|-----
| K. kuo?
| nom'''ū'''
| vīr'''u'''
| veln'''iū'''
| med'''iu'''
| arkl'''iū'''
|-----
| N. kam?
| nom'''am'''
| vīr'''am'''
| veln'''em'''
| med'''em'''
| arkl'''em'''
|-----
| G. kon?
| nom'''o'''
| vīr'''o'''
| veln'''io'''
| med'''io'''
| arkl'''io'''
|-----
| In. kou?
| nom'''ās'''
| vīr'''ās'''
| veln'''ēs'''
| med'''ēs'''
| arkl'''ēs'''
|-----
| Vt. kamė?
| nom'''ūs'''
| vīr'''ūs'''
| veln'''iūs'''
| med'''iūs'''
| arkl'''iūs'''
|-----
| Š. ē!
| nom'''o'''
| vīr'''o'''
| veln'''io'''
| med'''io'''
| arkl'''io'''
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita" border=1
|-
! '''L., kl.
! -ā
| -ā
! -ē
! -ē
! -ē'''
|-----
| V. kas?
| nom'''ā'''
| vīr'''ā'''
| veln'''ē'''
| med'''ē'''
| arkl'''ē'''
|-----
| K. kuo?
| nom'''ū'''
| vīr'''u'''
| veln'''iū'''
| med'''iu'''
| arkl'''iū'''
|-----
| N. kam?
| nom'''ams'''
| vīr'''ams'''
| veln'''ems'''
| med'''ems'''
| arkl'''ems'''
|-----
| G. kon?
| nom'''us'''
| vīr'''us'''
| veln'''ius'''
| med'''ius'''
| arkl'''ius'''
|-----
| In. kou?
| nom'''ās'''
| vīr'''ās'''
| veln'''ēs'''
| med'''ēs'''
| arkl'''ēs'''
|-----
| Vt. kamė?
| nom'''ūs'''
| vīr'''ūs'''
| veln'''iūs'''
| med'''iūs'''
| arkl'''iūs'''
|-----
| Š. ē!
| nom'''ā'''
| vīr'''ā'''
| veln'''ē'''
| med'''ē'''
| arkl'''ē'''
|}

===== Ontruojė lėnksnioutė =====

Ontruojė lėnksnioutė bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ė (kėtuos žemaitiu šnektuos -i), -ie, -a.

VĖINASKAITA

{| class="vėinaskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ė
! -ie
! -ė
! -ė
! -a
! -a
|-----
| V. kas?
| vėišn'''ė'''
| varl'''ie'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''a'''
| muork'''a'''
|-----
| K. kuo?
| vėišn'''ės'''
| varl'''ies'''
| pīl'''ės'''
| died'''ės'''
| ras'''uos'''
| muork'''as'''
|-----
| N. kam?
| vėišn'''ē'''
| varl'''ē'''
| pīl'''ē'''
| died'''ē'''
| ras'''ā'''
| muork'''ā'''
|-----
| G. kon?
| vėišn'''ė'''
| varl'''ė'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''a'''
| muork'''a'''
|-----
| In. kou?
| vėišn'''i'''
| varl'''i'''
| pīl'''i'''
| died'''i'''
| ras'''o'''
| muork'''o'''
|-----
| Vt. kamė?
| vėišn'''iuo'''
| varl'''ie'''
| pīl'''ie'''
| died'''ie'''
| ras'''uo'''
| muork'''uo'''
|-----
| Š. uo!
| vėišn'''ė'''
| varl'''ė'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''a'''
| muork'''a'''
|}

DVĖSKAITA

{| class="dvėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ė
! -ė
! -ė
! -ė
! -ė
! -ė
|-----
| V. kas?
| vėišn'''ė'''
| varl'''ė'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''ė'''
| muork'''ė'''
|-----
| K. kuo?
| vėišn'''iu'''
| varl'''iū'''
| pīl'''iu'''
| died'''iu'''
| ras'''ū'''
| muork'''u'''
|-----
| N. kam?
| vėišn'''iuom'''
| varl'''iem'''
| pīl'''iem'''
| died'''iem'''
| ras'''uom'''
| muork'''uom'''
|-----
| G. kon?
| vėišn'''ė'''
| varl'''ė'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''ė'''
| muork'''ė'''
|-----
| In. kou?
| vėišn'''iuom'''
| varl'''iem'''
| pīl'''iem'''
| died'''iem'''
| ras'''uom'''
| muork'''uom'''
|-----
| Vt. kamė?
| vėišn'''iuos'''
| varl'''ies'''
| pīl'''ies'''
| died'''ies'''
| ras'''uos'''
| muork'''uos'''
|-----
| Š. uo!
| vėišn'''ė'''
| varl'''ė'''
| pīl'''ė'''
| died'''ė'''
| ras'''ė'''
| muork'''ė'''
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ės
! -ės
! -ės
! -ės
! -as
! -as
|-----
| V. kas?
| vėišn'''ės'''
| varl'''ės'''
| pīl'''ės'''
| died'''ės'''
| ras'''as'''
| muork'''as'''
|-----
| K. kuo?
| vėišn'''iu'''
| varl'''iū'''
| pīl'''iu'''
| died'''iu'''
| ras'''ū'''
| muork'''u'''
|-----
| N. kam?
| vėišn'''iuoms'''
| varl'''iems'''
| pīl'''iems'''
| died'''iems'''
| ras'''uoms'''
| muork'''uoms'''
|-----
| G. kon?
| vėišn'''ės'''
| varl'''ės'''
| pīl'''ės'''
| died'''ės'''
| ras'''as'''
| muork'''as'''
|-----
| In. kou?
| vėišn'''iuoms'''
| varl'''iems'''
| pīl'''iems'''
| died'''iems'''
| ras'''uoms'''
| muork'''uoms'''
|-----
| Vt. kamė?
| vėišn'''iuos'''
| varl'''ies'''
| pīl'''ies'''
| died'''ies'''
| ras'''uos'''
| muork'''uos'''
|-----
| Š. uo!
| vėišn'''ės'''
| varl'''ės'''
| pīl'''ės'''
| died'''ės'''
| ras'''as'''
| muork'''as'''
|}

===== Tretiuojė lėnksnioutė =====

Bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ės.


VĖINASKAITA

{| class="vėinaskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ės
! -ės
|-----
| V. kas?
| pėl'''ės'''
| dont'''ės'''
|-----
| K. kuo?
| pėl'''ėis'''
| dont'''ėis'''
|-----
| N. kam?
| pėl'''ē'''
| dont'''iou'''
|-----
| G. kon?
| pėl'''i'''
| dont'''i'''
|-----
| In. kou?
| pėl'''ėm'''
| dont'''ėm'''
|-----
| Vt. kamė?
| pėl'''ie'''
| dont'''ie'''
|-----
| Š. ē!
| pėl'''ėi'''
| dont'''ėi'''
|}

DVĖSKAITA

{| class="dvėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ė
! -io
|-----
| V. kas?
| pėl'''ė'''
| dont'''io'''
|-----
| K. kuo?
| pėl'''iū'''
| dont'''ū'''
|-----
| N. kam?
| pėl'''ėm'''
| dont'''ėm'''
|-----
| G. kon?
| pėl'''ė'''
| dont'''io'''
|-----
| In. kou?
| pėl'''ėms'''
| dont'''ėms'''
|-----
| Vt. kamė?
| pėl'''īs'''
| dont'''īs'''
|-----
| Š. ē!
| pėl'''ė'''
| dont'''io'''
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -is
! -is
|-----
| V. kas?
| pėl'''is'''
| dont'''is'''
|-----
| K. kuo?
| pėl'''iū'''
| dont'''ū'''
|-----
| N. kam?
| pėl'''ėms'''
| dont'''ėms'''
|-----
| G. kon?
| pėl'''is'''
| dont'''is'''
|-----
| In. kou?
| pėl'''ėms'''
| dont'''ėms'''
|-----
| Vt. kamė?
| pėl'''īs'''
| dont'''īs'''
|-----
| Š. ē!
| pėl'''is'''
| dont'''is'''
|}

===== Ketvėrtuojė lėnksnioutė =====

Bėngas -os

VĖINASKAITA

{| class="vėinaskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -os
|-----
| V. kas?
| sūn'''os'''
|-----
| K. kuo?
| sūn'''aus'''
|-----
| N. kam?
| sūn'''ou'''
|-----
| G. kon?
| sūn'''o'''
|-----
| In. kou?
| sūn'''o'''
|-----
| Vt. kamė?
| sūn'''uo'''
|-----
| Š. ē!
| sūn'''au'''
|}

DVĖSKAITA

{| class="dvėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -o
|-----
| V. kas?
| sūn'''o'''
|-----
| K. kuo?
| sūn'''ū'''
|-----
| N. kam?
| sūn'''am'''
|-----
| G. kon?
| sūn'''o'''
|-----
| In. kou?
| sūn'''ās'''
|-----
| Vt. kamė?
| sūn'''ūs'''
|-----
| Š. ē!
| sūn'''o'''
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita" border="1"
|-
! L., kl.
! -ā
|-----
| V. kas?
| sūn'''ā'''
|-----
| K. kuo?
| sūn'''ū'''
|-----
| N. kam?
| sūn'''ams'''
|-----
| G. kon?
| sūn'''us'''
|-----
| In. kou?
| sūn'''ās'''
|-----
| Vt. kamė?
| sūn'''ūs'''
|-----
| Š. ē!
| sūn'''ā'''
|}

===== Pėnktuojė lėnksnioutė =====

Īr apnīkusė senuobėnė kaitīma, bėngas -ou, -ie ėr kėtēp.


{| class="vėinaskaita"
|-
! L., kl.
! -ou
! -ė
|-----
| V. kas?
| šou
| doktie
|-----
| K. kuo?
| '''šonėis'''
| '''dokterėis'''
|-----
| N. kam?
| šoniou ('''-ėi''')
| dokterē
|-----
| G. kon?
| šoni
| dokteri
|-----
| In. kom?
| '''šonėm'''
| '''dokterėm'''
|-----
| Vt. kamė?
| šonie
| dokterie
|-----
| Š. uo!
| '''šonėi'''
| '''dokterėi'''
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita"
|-
! L., kl.
! -is
! -is
|-----
| V. kas?
| šonis
| dokteris
|-----
| K. kuo?
| '''šonū'''
| '''dokterū'''
|-----
| N. kam?
| šonėms
| dokterėms
|-----
| G. kon?
| '''šonis'''
| '''dokteris'''
|-----
| In. kom?
| šonėms
| dokterėms
|-----
| Vt. kamė?
| šonīs
| dokterīs
|-----
| Š. uo!
| šonis
| dokteris
|}

DVĖSKAITA

==== Ivardē. Ivardė lėnksniavėms ====

Ivardē īr asmenėnē (aš, to, ons, ana), songrōžėnē (savė(m)s), paruoduomė̄jė (tas, ta, tuoks, tuokė), pažīmamė̄jė (kėts, kėta, pats, patė), klausamė̄jė (katros, kelints).

===== Asmenėnė ivardė lėnksniavėms =====
'''
DVĖSKAITA'''

{| class="dvėskaita"
|-
! L.kl.
! I asm, vīr.;
! I asm. muotr.;
! II asm, vīr.;
! II asm. muotr.;
! III asm, vīr.;
! III asm. muotr.;
|-----
| V. kas?
| vedo
| ved(v)ė
| jodo
| jod(v)ė
| anodo
| anėd(v)ė
|-----
| K. kuo?
| vedoms
| ved(v)ėms
| jodoms
| jod(v)ėms
| anodoms
| anėd(v)ėms
|-----
| N. kamou?
| vedom
| ved(v)ėm
| jodom
| jod(v)ėm
| anodom
| anėd(v)ėm
|-----
| G. kon?
| vedo
| ved(v)ė
| jodo
| jod(v)ė
| anodo
| anėd(v)ė
|-----
| In. kou?
| vedom
| ved(v)ėm
| jodom
| jod(v)ėm
| anodom
| anėd(v)ėm
|-----
| Š. uo!
| vedo
| ved(v)ė
| jodo
| jod(v)ė
| anodo
| anėd(v)ė
|}

VĖINASKAITA

{| class="vėinaskaita"
|-
! L. kl.
! I-s asmou
! II-os asmou
! III-s asm. vīr.
! III-s asm. muotr.
|-----
| V. kas?
| aš
| to
| ons
| ana
|-----
| K. kuo?
| monės
| tavės
| anuo
| anuos
|-----
| N. kam?
| '''monėi'''
| '''tavėi'''
| anam
| anā
|-----
| G. kon?
| '''monė(m)'''
| '''tavė(m)'''
| '''anou'''
| '''anou'''
|-----
| In. kou?
| monėm
| tavėm
| anou
| '''anou'''
|-----
| Vt. kamė?
| monie
| tavie
| anamė
| anuo
|}

DAUGĖSKAITA

{| class="daugėskaita"
|-
! L. kl.
! I-s asmou
! II-os asmou
! III-s asm. vīr.
! III-s asm. muotr.
|-----
| V. kas?
| mes
| jūs
| anėi
| anuos
|-----
| K. kuo?
| mūsu, '''mūsa'''
| jūsu
| '''anūm'''
| '''anūm'''
|-----
| N. kam?
| moms
| joms
| '''anėms'''
| anuoms
|-----
| G. kon?
| '''momis'''
| '''jomis'''
| anous
| anas
|-----
| In. kou?
| '''momis'''
| '''jomis'''
| anās
| '''anuom(i)s'''
|-----
| Vt. kamė?
| '''momis(o)'''
| '''jomis(o)'''
| anous
| anuos
|}

===== Songrōžėnė ivardė lėnksniavėms =====

{| class="Songrōžėnė ivardė lėnksniavėms"
|-
! L., kl.
! ivardis
|-----
| V. kas?
| -
|-----
| K. kuo?
| '''savė(m)s'''
|-----
| N. kamou?
| '''savėi'''
|-----
| G. kon?
| '''savėm'''
|-----
| In. kou?
| savėm
|-----
| Vt. kamė?
| savie
|-----
| Vt.ēn.paš. lėnk kuo?
| '''savėmsp'''
|-----
|}

===== Paruoduomė̄jė =====

===== Pažīmamė̄jė =====

===== Klausamė̄jė =====

=== Fuonetėka ===
Žemaitē kėrčioun kėtēp nē aukštaitē. Anėi atėtrauk kėrti bet kėrčiavėms vėstėik lėikt [[mobilos]]. Žemaitiu [[prė̄gaidė]]s skėras no lietovėšku. Bendrėnės kalbuos rėistėnė prė̄gaidė pas žemaitius atėtink tvėrtapradė, kap [[latvē]] ėr [[danā]] žemaitē tor laužtėnė prė̄gaidė.

=== Vēksmažuodē ===

Žemaitē tor tėktās dvė vēksmažuodė asmenoutė. Vėsė vēksmažuodē tor esamōji, būtōji, būtōji dažnėni (lioub būsėmōji, lioub bėndratė) ėr būsėmōji laikus. Īr nousakas: tėisiuogėnė, lėipamuojė, taramuojė, bėndratės. Vēksmažuodis kaituoms asmenėms. Īr trīs vėinaskaitas ėr daugėskaitas asmenā.

==== Pėrmuojė asmenoutė ====

{| class="pėrmuojė" border=1
|-
| asmenis
| tėkietė
| mīlietė
| siedietė
| vežtė
| vežtėis
|-----
| vns. 1 asm.
| tėko/tėkio
| mīlo/mīlio
| siedo
| vežo
| vežous/vežūs
|-----
| vns. 2 asm.
| tėki
| mīli
| siedi
| veži
| vežīs
|-----
| vns. 3 asm.
| tėk
| mīl/mīl'
| sied
| vež
| vežas/vežās
|-----
| dgs. 1 asm.
| tėkam/tėkem
| mīlam/mīlem
| siedam
| vežam
| vežamuos
|-----
| dgs. 2 asm.
| tėkat/tėkėt/tėket
| mīlat/mīlėt
| siedat
| vežat
| vežaties
|-----
| dgs. 3 asm.
| tėk
| mīl/mīl'
| sied
| vež
| vežas/vežās
|}

==== Ontruojė asmenoutė ====
Palē ontra asmenoutė kaituomė vēksmažuodē, katrėi bėngas -a es. l. tretiuo asmenie. Pavīzdē - ''rašītė'' (raša).

=== Dalīvē ===

Žemaitē tor dėdlē dėdlē baguota dalīviu sistema kāp ė bendrėnė lietoviu kalba. Ta sistema skėrstuoma ī vēkamōjė ė navēkamōjė. Kāp ėr aukštaitē žemaitē tor padalīvius, posdalīvius, rēkamībės dalīvius, [[gerundijos|gerundėjus]].

==== Dalīviu darība ====


{| class="dalīviu darība"
|-
! 
! ESAMĀSIS LAIKS;
! 
! BŪTĀSIS LAIKS;
! 
! BŪSĖMĀSIS LAIKS;
! 
|-----
| Asmenoutės
| '''I-uojė'''
| '''II-uojė'''
| '''I-uojė'''
| '''II-uojė'''
| '''I-uojė'''
| '''II-uojė'''
|-----
| '''Vēkamuosės formas'''
| Bieg'''ontis''', mīl'''ontis''' (-ontė)
| Raš'''ontis''', skait'''ontis''' (-ontė)
| Bieg'''ėns''', mīliej'''ėns''', bieg'''osė''', mīliej'''osė''' (-os)
| Raš'''ėns''', skait'''ėns''', raš'''iosė''', mat'''iosė''' (-ios)
| Bieg'''sontis''', mīlie'''sontis''' (-sontė)
| Rašī'''sontis''', skaitī'''sontis''' (-īsontė)
|-----
| '''Trompas formas'''
| bieg'''ons''' (-ous/-ōs), mīl'''ons'''
| raš'''ons''', skait'''ons''' (-ous/-ōs)
| -
| -
| Bieg'''sons''', mīlie'''sons''' (-ous/-ōs)
| Rašī'''sons''', skaitī'''sons''' (-ous/-ōs)
|-----
| '''Navēkamuosės formas'''
| Bieg'''ams''', mīl'''ams''' (-a)
| Raš'''uoms''', skait'''uoms''' (-a)
| Bieg'''ts''', mīl'''iets''' (-a)
| Raš'''īts''', skait'''īts''' (-a)
| Bieg'''sėms''', mīlie'''sėms''' (-a)
| Rašī'''sėms''', skaitī'''sėms''' (-a)
|-----
|}

==== Rēkamībės dalīviu darība ====

Rēkamībės dalīvē sodaruomė jongont prėisago -tėn- ėr galūnė.
Pavīzdiou: tas šėins īr vežtėns (ton šėina rēkton vežtė).

==== Posdalīviu darība ====

Posdalīvē sodaruomė so prė̄sago -dam- ėr galūnė -is. Pavīzdiou: biegdamis, nešdamis... Kėtor jongama galūnė -as, būktās diel aukštaitiu puodėrbė.

Posdalīvē nakaituomė lėnksnēs, tėktās kėltėms ėr skaitlēs.

==== Padalīviu darība ====

Padalīvē sodaruomė kap ėr dalīvē, tėktās nator galūniu. Miegstama prėjongtė prėišdielius ba, ta, na ėr anūm kombinacėjės (esont, besont, nesont, bamėigtont)...



Straipsnē aple žemaitiū kalbuos gramatėka īr [http://bat-smg.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Gramat%C4%97ka čė].

Rašības pamatu aprašīms ožvės so gramatėniu fuormū pavīzdēs īr [https://web.archive.org/web/20191121101543/http://samogitia.mch.mii.lt/KALBA/raspamatai.lt.htm čė].<br /><br />

== Žemaitėšku žuodiu žuodīnā ==
Žemaitiu ruokonduo īr daug žuodiu, katrėi īr išskėrtėnē ė dėdlē padailėn mūsa ruoda.<br />

[[Žemaitėšks žuodīnielis|Žemaitiu - lietoviu žuodīns]]<br />
[[Lietoviu - žemaitiu kalbū žuodīns|Lietoviu - žemaitiu žuodīns]]

== [[Pangrama]] ==
Galėmė sakėnē:
* Cha, mona bluogė̄jė vākalē bazaunīdamė sogalvuojė tik kūlīnūs grōžto falšīvē pamačītė ciuocē.

== Nūruodas ==
*[https://web.archive.org/web/20191121101543/http://samogitia.mch.mii.lt/KALBA/raspamatai.lt.htm Aplė žemaitiu kalbuos tarmes, žemaitėška leksėka, rašības pamatus]
*[https://web.archive.org/web/20070222125628/http://samogitia.mch.mii.lt/KULTURA/Zemaitesks_zuodinelis.htm Tromps žemaitėšks žuodīnielis]
*[https://web.archive.org/web/20191121101543/http://samogitia.mch.mii.lt/KALBA/raspamatai.lt.htm#PROZA Nekatrėi liaudės kalbuos ė literatūras tekstu pavīzdē]
*[https://web.archive.org/web/20090114115426/http://postilla.mch.mii.lt/Kalba/poezija.htm Literatūras pavīzdē]
*[https://web.archive.org/web/20070311080524/http://pempe.front.ru/ Dā literatūras pavīzdē žemaitiu kalbo]
*[http://setmerge.50megs.com/index.htm Tekstu pavīzdē]
*[http://members.tripod.com/edvardas_rud/prozoskur.htm Tekstu pavīzdē (Žemaitoka apsakīmā)]
*[https://web.archive.org/web/20060202234924/http://samogitia.mch.mii.lt/tautosaka.htm Nekatrėi folkluora tekstu pavīzdē]
*[https://web.archive.org/web/20090114115437/http://samogitia.mch.mii.lt/TAUTOSAKA/zodine.lt.htm Dā folkluora tekstā]
*[https://web.archive.org/web/20070108034242/http://vic.akmene.lt/content/tourism/turizmas1/kapeliai.lt.html Nekatrėi liaudėis kalbuos pavīzdē (pasakuojėmā, ožrašītė žemaitėškā, ale lietovėškuom raidiem)]
*[https://web.archive.org/web/20061127092106/http://perkunas.vtu.lt/meska/archyvs4.htm Elektruonėnis žornals "Meška" žemaitėškā]
*[http://aidenis.mch.mii.lt/samogitia/KULTURA/Samogitia_laikr.htm Elektruonėnis laikraštis "Samogitia" žemaitėškā]
*[http://www.uic.edu/classes/lith/lith520/SUB_strp/SUB_1996_Pabr_zem_kalba_LAIS_(2005_06_17).pdf Bėndrėnės žemaitiu kalbuos idiejė Jorgė Ambruozijė Pabriežas raštūs]

[[Kateguorėjė:Žemaitiu kalba| ]]