# Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos
Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos īr moziejos atvėruo vėituo, katos dėrb nū 1974 m. Romšėškiu miestali, prī Pravėinas opalė ėntakas, prī Kauna mariu kronta. Tas īr dėdliausis moziejos Lietovuo, ė vėins dėdliausiu vėsuo Euruopuo (pluotībė - 195 ha).

## Istuorėjė
Moziejos pradiets bodavuotė 1967 m. Pėiveliu suoda vėituo vuo nū 1974 m. atsėdarė. Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos skobrē derbėnas tarībėnie gadynie, vuo pu 1990 m. ana lankėms ė pėnengavėms somenkiejė. 

## Arkėtektūra
Moziejō stuov XVIII–XX o. lietoviu suodu ė miestaliu arkėtektūra, vairausė rakondā, teknėka. Čiuonās stuov tradėcėnės arkėtektūras nomā, svėrnā, Kūtės, rejės, daržėnės, malūnā, tvuoras, šolėnē, ūkė rakondī, padargī. 
Moziejos īr padalėnts i 5 dalės:
- Žemaitėjė
- Aukštaitėjė
- Suvalkėjė
- Dzūkėjė
- Miestalis

Tēpuogi īr tremtėniū jorta, kelets truobesiū nū Mažuosės Lietovuos.

Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos
[[Abruozdielis:Rumšiškės_(Rumszyszki)_-_Open_air_ethnographic_museum_5.jpg|thumb|220x220px|Truoba nu Erlienu]]
[[Abruozdielis:Suvalkiečių_stuba,_LLBM.JPG|thumb|220x220px|Sovalkėitiu stoba nu Uobelėnės]]
[[Abruozdielis:Aukštaičių_kaimas2,_LLBM.JPG|thumb|220x220px|Aukštaitiu suodas ulytielė]]
[[Abruozdielis:Dzūkų_sodyba,_LLBM.JPG|thumb|220x220px|Dzūku suodios]]
[[Abruozdielis:Rumšiškės_(Rumszyszki)_-_Open_air_ethnographic_museum_1.JPG|thumb|220x220px|Miestalis]]
'''Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos''' īr [[moziejos]] atvėruo vėituo, katos dėrb nū [[1974]] m. [[Romšėškės|Romšėškiu]] miestali, prī Pravėinas opalė ėntakas, prī [[Kauna marės|Kauna mariu]] kronta. Tas īr dėdliausis moziejos Lietovuo, ė vėins dėdliausiu vėsuo Euruopuo (pluotībė - 195 ha).

== Istuorėjė ==
Moziejos pradiets bodavuotė [[1967]] m. Pėiveliu suoda vėituo vuo nū 1974 m. atsėdarė. Lietovuos liaudėis gīvenėma moziejos skobrē derbėnas tarībėnie gadynie, vuo pu 1990 m. ana lankėms ė pėnengavėms somenkiejė. 

== Arkėtektūra ==
Moziejō stuov XVIII–[[XX omžios|XX o.]] lietoviu [[suoda|suodu]] ė miestaliu arkėtektūra, vairausė rakondā, teknėka. Čiuonās stuov tradėcėnės arkėtektūras [[noms|nomā]], [[Svėrnos|svėrnā]], [[Kūtė]]s, [[rejė]]s, [[daržėnė]]s, [[malūns|malūnā]], [[tvuora]]s, [[Šolėnīs|šolėnē]], ūkė rakondī, padargī. 

Moziejos īr padalėnts i 5 dalės:
*[[Žemaitėjė]]
*[[Aukštaitėjė]]
*[[Suvalkėjė]]
*[[Dzūkėjė]]
*[[Miestalis]]

Tēpuogi īr tremtėniū jorta, kelets truobesiū nū Mažuosės Lietovuos.

== Literatūra ==
* Lietuvio sodyba (sud. Rasa Bertašiūtė). – Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2007. – 203 p.: iliustr. – ISBN 978-9955-624-87-5

[[Kateguorėjė:Etnoluogėjė]]