# Estėjė
Estėjės respoblėka īr šalės Šiaurės rītu Euruopuo. Robežioujas so Baltėjės jūra, Latvėjė ė Rosėjė. Bėndra sausomuos robežiaus ėlgoms - 633 km.

## Istuorėjė
Estėjė jau XII omžiou bova vadėnama estu gentėis apgīvendinta terituorėjė, katron sodarė 8 žemės. Krīžiaus žīgiū Pabaltie pasekuo Estėjė palėka padalėnta. Pėitėnė Estėjė iējė i Livonėjės ordina, vuo šiaurėnė Estėjė lėgė 1346 metu prigolė Danėjē. katra pu estu sokėlėma perdavė anou Teutuonu ordinou. Vieliau Estėjė prigolė Lėnkėjės-Lietovuos respoblėkā, Rosėjės imperėjē.
1918 metu vasarė 24 dėina Estėjė paskelbė liousoma. Prasėdiejos ontrai svieta vainā Estėjė bova okupouta SSRS ėr ėšbova anuos sodietie ligė pat 1991 metu.

## Puolitėnė sėstema
Estėjė īr konstėtocėnė demuokratėjė, so vėinu rūmu parlamento renkamo prezidėnto. Prezidėnta 5 metū kadencėjē renk parlamėntėnė 2/3 daugoma. Glabna prezidėnta funkcėjė - ministra pėrmėninka paskīrėms, katron tvėrtėn parlamėnts.
Istatīmu vīkduomuojė valdė sodara premjierministros ė 14 mėnėstru.
Istatīmu leidamuojė valdė prigol vėinu rūmu parlamėntou, vadėnamam Riigikogo. Anam īr 101 narīs. Parlamėnta narē renkamė ketoriū metu kadencėjē.
Aukštiausis teismos īr vadėnams Riigikohus, katram īr 17 teisieju so parlamėnta ligė gīvuos galvuos skėramo pėrmėninko.

## Geuograpėjė
Estėjė īr mėškėnga šalės, mėškā dėng aple 61% šalėis terituorėjes. Klimats - vėdotėnis driegnos. Dėdliausis ežers - Peipos. Ėlgiausė opė - Emajuogis, katruos ėlgoms 218 km. Estėjē prigol tēpuogė kelets šalėp asontiu salū, ėš katrū dėdliausė - Sarema. Aukščiausė vėita - Munamiag kalns (318 m).

## Demuograpėjė
Estėjės statistikas doumenėm, 2018 metu sausė 1 dėina Estėjės tautėnė gīvėntuoju sodietės bova:
- 68,7 % estā
- 24,9 % rosā
- 1,8 % ukrainėitē
- 0,9 % baltarosē
- 0,6 % suomē
- totuorē, latvē, lėnkā, žīdā ė lietovē - pu 0,2% aba da mažiau.

Šalie gīven nemažā žmuoniū, katrėi tor Rosėjes pėlėitībė.
Estėjė terp Baltėjės šaliū īr patīrosi mažiausi gīvėntuoju somažiejėma, līgėnont so 1989 m.

## Akuonuomėka
Estėjės akuonuomėka īr pakankamā magtīnga ė geram stuovie. Šalės sogeb pritrauktė šmuota investėcėju ėš ožrobežė. Vīkst gera prekība so šiaurės Euruopas šalėm, klest infuormacėniu teknoluogėju sektuorios. Žmuoniu pragīvenėma līgis īr geriausės terp Baltėjės valstībiu. Šalės tor mėnka skuola ožsėiniou. Darba jiega gerā apmuokinta ė kvalėpėkouta. Šalės bova pėrma ėš Baltėjės šaliu, pradiejosė nauduotė eura.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Estėjė īr soskėrstīta i 15 apskrėtiu (maakond), vuo anie – i valdas (vald).
Estėjės apskrėtīs (ožvadėnėmā palē Euruopas vėituovardiu žuodīna):
| Apskrėtės     | Admėnėstracėni cėntros | Apskrėtėis Ožvadėnėms estėškā |  |
| Harjuma       | Talins                 | Harju                         |  |
| Hyjuma        | Kerdla                 | Hiiu                          |  |
| Jegevama      | Jegeva                 | Jõgeva                        |  |
| Jervama       | Paidė                  | Järva                         |  |
| Lenema        | Hapsalu                | Lääne                         |  |
| Pelvama       | Pelva                  | Põlva                         |  |
| Pernuma       | Pernu                  | Pärnu                         |  |
| Raplama       | Rapla                  | Rapla                         |  |
| Rītū Viruma   | Jehvis                 | Ida-Viru                      |  |
| Sarema        | Koresarė               | Saare                         |  |
| Tartuma       | Tartu                  | Tartu                         |  |
| Vakarū Vėroma | Rakverė                | Lääne-Viru                    |  |
| Valgama       | Valga                  | Valga                         |  |
| Veruma        | Veru                   | Võru                          |  |
| Viljandima    | Viljandis              | Viljandi                      |  |


## Viera
Religėngu gīventuoju šmuots nier dėdlis. Tonkiausē estā naprigol juokē konfesėjē. Aple 32% gīvėntuojū priskėr savi tam tėkrā konfesėjē.
Daugiausė ėš anū īr evangelikā-liuteruonā.

Estėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''Eesti Vabariik'''|
 kilm=Estėjės|
 angl=Estonia|
 vėliava=Flag_of_Estonia.svg|
 herbas=Estonia_coatofarms.png|
žem=Europe location EST.png|
 kalbos=Estu|
 sostinė=[[Talins]]|
 didžiausiasMiestas=[[Talins]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1=[[Kersti Kaljulaid]]|
 titulas2=Ministrė pėrmėninkė|
 pavardė2=[[Kaja Kallas]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=129|
 plotas=45&nbsp;226|
 vandens=4,56% / nie doumenū|
 gyvMetai=[[2010]] [[sausis]] (progn.)|
 gyventojuVieta=147|
 gyventoju=1&nbsp;340&nbsp;0213|
 gyventojuTankis=29|
 tankumoVieta=140|
 BVPMetai=[[2005]] (progn.)|
 BVPVieta=106|
 BVP=21,92|
 BVPValiuta=[[Terptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=16&nbsp;400|
 BVPGyventojuiVieta=43|
 valiuta=[[Eurs]]|
 laikoJuosta=UTC +2|
 vasarosLaikas=UTC +3|
 nepriklausomybėsĮvykis=nū [[Rosėjės imperėjė|Rosėjės]]|
 nepriklausomybėsDatos=[[1918]] m. [[vasarė 24]] d.<br />[[1920]] m. [[vasarė 2]] d.<br />[[1940]] m. [[bėrželė 16]] d.<br />[[1991]] m. [[rogpjūtė 20]] d.|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskelbta <br />Pripažėnta<br />SSRS okupacėjė<br />Atgauta|
 TLD=EE|
 telKodas=372
}}
'''Estėjės respoblėka''' īr šalės Šiaurės rītu Euruopuo. Robežioujas so [[Baltėjės jūra]], [[Latvėjė]] ė [[Rosėjė]]. Bėndra sausomuos robežiaus ėlgoms - 633 km.

== Istuorėjė ==

Estėjė jau [[XII omžios|XII omžiou]] bova vadėnama estu gentėis apgīvendinta terituorėjė, katron sodarė 8 žemės. [[Krīžiaus žīgē Pabaltie|Krīžiaus žīgiū Pabaltie]] pasekuo Estėjė palėka padalėnta. Pėitėnė Estėjė iējė i [[Livuonėjės ordins|Livonėjės ordina]], vuo šiaurėnė Estėjė lėgė 1346 metu prigolė [[Danėjė|Danėjē]]. katra pu estu sokėlėma perdavė anou [[Teutuonu ordins|Teutuonu ordinou]]. Vieliau Estėjė prigolė [[Lėnkėjės-Lietovuos respoblėka|Lėnkėjės-Lietovuos respoblėkā]], [[Rosėjės imperėjė|Rosėjės imperėjē]].

[[1918]] metu [[vasarė 24]] dėina Estėjė paskelbė liousoma. Prasėdiejos [[ontra svieta vaina|ontrai svieta vainā]] Estėjė bova okupouta [[SSRS]] ėr ėšbova anuos sodietie ligė pat [[1991]] metu.

== Puolitėnė sėstema ==

Estėjė īr konstėtocėnė demuokratėjė, so vėinu rūmu parlamento renkamo prezidėnto. Prezidėnta 5 metū kadencėjē renk parlamėntėnė 2/3 daugoma. Glabna prezidėnta funkcėjė - ministra pėrmėninka paskīrėms, katron tvėrtėn parlamėnts.

Istatīmu vīkduomuojė valdė sodara premjierministros ė 14 mėnėstru.

Istatīmu leidamuojė valdė prigol vėinu rūmu parlamėntou, vadėnamam Riigikogo. Anam īr 101 narīs. Parlamėnta narē renkamė ketoriū metu kadencėjē.

Aukštiausis teismos īr vadėnams Riigikohus, katram īr 17 teisieju so parlamėnta ligė gīvuos galvuos skėramo pėrmėninko.

== Geuograpėjė ==

Estėjė īr [[medė|mėškėnga]] šalės, mėškā dėng aple 61% šalėis terituorėjes. Klimats - vėdotėnis driegnos. Dėdliausis ežers - [[Peipos]]. Ėlgiausė opė - Emajuogis, katruos ėlgoms 218 km. Estėjē prigol tēpuogė kelets šalėp asontiu salū, ėš katrū dėdliausė - [[Sarema]]. Aukščiausė vėita - Munamiag kalns (318 m).

== Demuograpėjė ==

Estėjės statistikas doumenėm, [[2018]] metu [[sausė 1]] dėina Estėjės tautėnė gīvėntuoju sodietės bova:

* 68,7 % estā
* 24,9 % rosā
* 1,8 % ukrainėitē
* 0,9 % baltarosē
* 0,6 % suomē
* totuorē, latvē, lėnkā, žīdā ė lietovē - pu 0,2% aba da mažiau.

Šalie gīven nemažā žmuoniū, katrėi tor Rosėjes pėlėitībė.

Estėjė terp Baltėjės šaliū īr patīrosi mažiausi gīvėntuoju somažiejėma, līgėnont so 1989 m.

==Akuonuomėka==

Estėjės akuonuomėka īr pakankamā magtīnga ė geram stuovie. Šalės sogeb pritrauktė šmuota investėcėju ėš ožrobežė. Vīkst gera prekība so šiaurės Euruopas šalėm, klest infuormacėniu teknoluogėju sektuorios. Žmuoniu pragīvenėma līgis īr geriausės terp Baltėjės valstībiu. Šalės tor mėnka skuola ožsėiniou. Darba jiega gerā apmuokinta ė kvalėpėkouta. Šalės bova pėrma ėš Baltėjės šaliu, pradiejosė nauduotė eura.

== Admėnėstracėnis soskėrstīms ==
Estėjė īr soskėrstīta i 15 apskrėtiu (''maakond''), vuo anie – i valdas (''vald'').

Estėjės apskrėtīs (ožvadėnėmā palē Euruopas vėituovardiu žuodīna):
{| class="wikitable" style="text-align:center; font-size:100%"
 !Apskrėtės
 !&nbsp;&nbsp;Admėnėstracėni&nbsp;&nbsp;<br />cėntros
 !Apskrėtėis <br />&nbsp;&nbsp;Ožvadėnėms&nbsp;&nbsp;<br /> estėškā
| rowspan="16"| [[Abruozdielis:Eesti maakonnad 2006 (LT).svg|350px]]
|- align="center"
| [[Harjuma]] || [[Talins]] || Harju
|- align="center"
| [[Hyjuma]] || [[Kerdla]] || Hiiu
|- align="center"
| [[Jegevama]] || [[Jegeva]] || Jõgeva
|- align="center"
| [[Jervama]] || [[Paidė]] || Järva
|- align="center"
| [[Lenema]] || [[Hapsalu]] || Lääne
|- align="center"
| [[Pelvama]] || [[Pelva]] || Põlva
|- align="center"
| [[Pernuma]] || [[Pernu]] || Pärnu
|- align="center"
| [[Raplama]] || [[Rapla]] || Rapla
|- align="center"
| [[Rītū Viruma]] || [[Jehvis]] || Ida-Viru
|- align="center"
| [[Sarema]] || [[Koresarė]] || Saare
|- align="center"
| [[Tartuma]] || [[Tartu]] || Tartu
|- align="center"
| &nbsp;&nbsp;[[Vakarū Vėroma]]&nbsp;&nbsp; || [[Rakverė]] || Lääne-Viru
|- align="center"
| [[Valgama]] || [[Valga]] || Valga
|- align="center"
| [[Veruma]] || [[Veru]] || Võru
|- align="center"
| [[Viljandima]] || [[Viljandis]] || Viljandi
|}

== Viera ==

Religėngu gīventuoju šmuots nier dėdlis. Tonkiausē estā naprigol juokē konfesėjē. Aple 32% gīvėntuojū priskėr savi tam tėkrā konfesėjē.

Daugiausė ėš anū īr evangelikā-liuteruonā.

{{euruopa}}

[[Kateguorėjė:Estėjė]]