# Dainavuos gėrė
54°6′N 24°22′E﻿ / ﻿54.100°N 24.367°E
Dainavuos gėrė, kėtap Droskėninku-Varienas mėškā, Godū gėrė ta ī dėdlė gėrė Dzūkėjuo, Varienas rajuonė ė Droskėninku savėvaldībie, patė dėdliausė ont vėsuos Lietovuos. Anuos pluotībė ī 1450 km² (patė medė 1145 km²). Sosided ėš aplė 250 mediu (mėškū). Dėdlis anuos šmuots pakliūn į Dzūkėjės nacēnalėni parka, vuo pėitā i Čepkeliu rezervata. Vakarūs sėik Nemona, pėitūs – Lietovuos robežio so Baltarosėjė, šiaurės vakarūs – Merkėnė, šiaurės rītūs – Valkėninkus. Pat vėsa gėrė ēn gelžkelis Vėlnios-Gardėns. Dainavuos gėriuo do miesto ī – Droskininkā ė Variena.
Dainavuos gėruo aug ėštėsā pošīnā (anūm čė ī 90 %). ī mažomielė beržīnu (4 %), eglīnu (3 %), joudalksnīnu (3 %). Daugomuo tas ī švėisē ė jauni šėlā, katrėi aug ont sausū kuopu, vuo mišresnės ė brondesnės aug gėrės pėitūs.
Gėriuo gausoms mielīniu, žemougiu, brokniu, spongouliu ė grību (īpatingā lapielaižiu, zelionku, baravīku). Drūtu žvieriu daug nie, ale ožtatās daug retū paukštiu (kortėniu, īvu, ereliu žovėninku, jūrėniu ereliu, tetervėnu, gerviu, šilvarniu, tūtliū ė kt.). Tepuogis ī vėlkū, baltūju zoikiu, ūdru, šermounieliu, žaltū, šnīpštieliū. ī retū vombuoliū.
Dainavuos gėrė
{{Coord|54|6|N|24|22|E}}
[[Abruozdielis:Ulos_akies_laukyme.jpg|dešinėje|miniatiūra|250x250px|Dainavuos gėrė ė Ūlas opės]]
'''Dainavuos gėrė, kėtap Droskėninku-Varienas mėškā, Godū gėrė''' ta ī dėdlė gėrė [[Dzūkėjė|Dzūkėjuo]], [[Varienas rajuons|Varienas rajuonė]] ė [[Droskininku savėvaldībė|Droskėninku savėvaldībie]], patė dėdliausė ont vėsuos Lietovuos. Anuos pluotībė ī 1450 km² (patė medė 1145 km²). Sosided ėš aplė 250 mediu (mėškū). Dėdlis anuos šmuots pakliūn į Dzūkėjės nacēnalėni parka, vuo pėitā i Čepkeliu rezervata. Vakarūs sėik [[Nemons|Nemona]], pėitūs – Lietovuos robežio so Baltarosėjė, šiaurės vakarūs – [[Merkėnė]], šiaurės rītūs – [[Valkėninkā|Valkėninkus]]. Pat vėsa gėrė ēn gelžkelis Vėlnios-Gardėns. Dainavuos gėriuo do miesto ī – [[Droskininkā|Droskininkā]] ė Variena.

Dainavuos gėruo aug ėštėsā [[Pošės|pošīnā]] (anūm čė ī 90 %). ī mažomielė [[Biržtvīns|beržīnu]] (4 %), [[Eglė|eglīnu]] (3 %), [[Joudalksnis|joudalksnīnu]] (3 %). Daugomuo tas ī švėisē ė jauni šėlā, katrėi aug ont sausū kuopu, vuo mišresnės ė brondesnės aug gėrės pėitūs.

Gėriuo gausoms [[Mielīnė|mielīniu]], [[Žemougė|žemougiu]], [[Broknės|brokniu]], [[Spangoulė|spongouliu]] ė grību (īpatingā [[Lapielaižė|lapielaižiu]], zelionku, [[Baravīks|baravīku]]). Drūtu žvieriu daug nie, ale ožtatās daug retū paukštiu (kortėniu, [[Īvs|īvu]], ereliu žovėninku, jūrėniu ereliu, [[Tetervėns|tetervėnu]], [[Gervė|gerviu]], [[Šilvarnis|šilvarniu]], [[Tūtlīs|tūtliū]] ė kt.). Tepuogis ī [[Vėlks|vėlkū]], baltūju zoikiu, [[Udra|ūdru]], šermounieliu, [[Žaltīs|žaltū]], [[Šnīpštielie|šnīpštieliū]]. ī retū vombuoliū<ref>{{TLE|1|374||Dainavos giria}}</ref>.

== Šaltenē ==
{{Šaltenē}}

[[Kateguorėjė:Medės]]