# Okraina
Okraina (okrainėitėškā Україна) īr valstībė rītū Euruopuo, pri Jouduosės jūruos. Tor robežio so Baltarosėjė, Rosėjė, Lėnkėjė, Slovakėjė, Vengrėjė, Moldavėjė ė Romonėjė. Dėdliausė Euruopas valstībė palē pluotībė pu Rosėjės.

## Istuorėjė
Okraina tor ėlga istuorėjė. Nu IX o. ligė Vėdoromžiu ton valstībė liob vadīntėis Kijėva Rosė. Mėslėjama, ka anou ikūrė nūdėinas Švedėjuo gīvenė skandėnavu gėntīs variagā. 988 m. Kijeva konėgākštis Vladimirs Dėdīsis apsėkrėkštėjė. Šalės prigava klestiejėma ligė XI o., kumet šali jiemė sėlpnėntė mūšē terp savės ė tuotuoriu invazėjė. XIII o. rītėniam Okrainas šmuotou patekos tuotuoriu valdiuon, valstībėgnoma cėntros parsėkielė i vakarus, kor sosėskvarmava Haliča-Voluinės konėgākštīstė. XIV o. rītėnė Galicėjė pasijiemė Lėnkėjė, vuo lėkosi šmuota - LDK. Prīš pat Lioblėna unėjė 1569 m. pri Lėnkėjės prijongė palėkosė Okrainas terituorėjė, katra iki tuolē prigolė LDK. 1596 m. puopīžiou pasėstengos bova sodarīta Bresto unėjė, pu katruos ikorta Okrainas unitu bažnīčė. Padalėnos ATR, Okrainas žemės pakliova i Rosėjės imperėjės ė Austrėjės imperėjės sodieti. 1917 m. soskvarmava Cėntrėnė Rada, vuo 1918 m. atsėkuovuojė liousoma, bat ana ožkariava buolševėkā ė 1922 m. pabėnguo ijongė i SSRS. Liousa palėka par naujė 1991 m. 2014 m. anou ožpoulė Rosėjė ė ožjiemė ė uokopava šmuota terėtuorėjės. 2022 m. Okraina magtīngā ožpoulė Rosėjės kariauna, katra prėdėrba krūva ėškadu ė kara nosėkaltėmu prīš Okrainas žmuonis.

## Geuograpėjė
Okraina īr valstībė pėitrītiu Euruopuo. Vakarū Okrainuo īr Karpatū kalnā, cėntrėnis ė rītėnis Okrainas šmuotā īr tonkiausē līgomas, aba kalvas. Dėdliam šmuotė terėtuorėjės žemės īr derlīngas, tonkē pasėtaika joudžemis. 2014 m. Okraina ožpoulė Rosėjės Federacėjė. Šmuota valstībės 2014 m. ožgroubė ė okupava Rosėjė, vuo 2022 m. prasėdiejė vaina vėsuo šalie, anou ožpoulos Rosėjē.

## Akuonuomėka
Geriausē ėšvīstėtas Okrainas pramuonės šakas – sonkiuojė pramuonė, transpuorts ė energetėka. Šalie īpatėngā akuomonėškā ėšvīstėtė Donbasos, Dnipropetruovska srėtės, Zapuoruožės srėtės, Kijeva, Charkuova, Odesas ė Lvuova miestā.
Pėrmus dešimt metu pu Liousoma paskelbėma Okrainas akuonuomėka nesėsekė stabėlē augtė. Situacėjė pasėtaisė 2001 m., vuo 2007 m. Svieta banks šali pagīrė, ka siekmėngā kuovuojė so skordo. 2009 m. JTO rašė, ka šalie īr belėkės santīkėnis skords, vuo absuoliotėnis ėšnaikėnts.
Pu 2013 m. šali ėštėka recesėjė ė akuonuomėka jiemė stagnoutė. Padieti apsonkėna puolitėnē neramoma ė 2014 m. prasėdiejosė vaina so Rosėjė. Dėdliu akuonuomėniu ėškadu šalē pridėrba plataus masta invazėjė 2022 m., katruos čieso sograuta daug miestu, infrastroktūras, žova daug žmuoniū. Diutuo ė diel dėdlė ėš lieta besėtaisontė korupcėjės līgė šalie Okraina īr palėkosė biedniausė šalėm Euruopuo.

## Žmuonis
2001 m. šalie gīvena 77,8 % okrainėitiu, 17,3 % rosu, 0,6 % godu, 0,5 % Krīma tuotuoriu, 0,5 % muoldavu, 0,4 % bolgaru, 0,3 % vengru, 0,3 % romonu, 0,3 % lėnku, 0,2 % žīdu, 0,2 % graiku, 0,2 % armienu ė tuotuoriu – 0,2 %.
Šalie duomėnou stačiatėkībė. Anuos stėprė itaka jontama Okrainas arkitektūruo, literatūruo ė mozėkuo.
Pu 2014 m. Krīma aneksėjės ė dėdlė šmuota Duonecka ė Luhanska ožjiemėma, ė īpatėngā pu plataus masta invazėjės 2022 m. stėprē krėta gīvėntuoju skaitlios.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Okraina skėrstuoma i 24 srėtis (okrainėitėškā області), vėina autuonuomėnė respoblėka (okrainėitėškā автономна республіка) ė do miesto, torėntio specēlu statosa (okrainėitėškā Міста зі спеціалним статусом).

### Dėdliausė miestā
Okrainuo ėš vėsa īr 457 miestā, ėš katrū 176 tor srėtėis pavaldoma statosa, 279 - rajuoa pavaldoma statosa, vuo da do - specēlo teisėni statosa. Da īr 886 miesta tėpa gīvenvėitės ė 28552 suodno.
Žemiau ožrašītė dėdliausė miestā Okrainuo.
|    | Miests        | Srėtės               | Gīvėntuoju skaitlios (2022 m.) |
| -- | ------------- | -------------------- | ------------------------------ |
| 1  | Kījivs        | Kījiva miests        | 2 952 301                      |
| 2  | Charkivs      | Charkiva             | 1 421 125                      |
| 3  | Odesa         | Odesa                | 1 010 537                      |
| 4  | Dnipros       | Dnipropetruovska     | 968 502                        |
| 5  | Doneckos      | Donecka              | 901 645                        |
| 6  | Lvivs         | Lviva                | 717 273                        |
| 7  | Zapuorėžė     | Zapuorėžės           | 710 052                        |
| 8  | Krīvī Rihs    | Dnipropetruovska     | 603 904                        |
| 9  | Sevastuopolis | Sevastuopuolė miests | 479 394                        |
| 10 | Mīkolajivs    | Mīkolajiva           | 470 011                        |
| 11 | Mariupuolis   | Donecka              | 425 681                        |
| 12 | Luhanskos     | Luhanska             | 397 677                        |
| 13 | Vinica        | Vinicas              | 369 739                        |
| 14 | Simferopuolis | Krīms                | 340 540                        |
| 15 | Makijivka     | Donecka              | 338 968                        |
| 16 | Černihivs     | Černihiva            | 282 747                        |
| 17 | Puoltava      | Puoltavas            | 279 593                        |
| 18 | Chersons      | Chersona             | 279 131                        |
| 19 | Chmelnėckis   | Chmelnėckė           | 274 452                        |
| 20 | Čerkasā       | Čerkasu              | 269 836                        |


## Puolitėka
Okraina īr respoblėk so posiau prezidėntėnė sėstema ė paskėruom īstatīmu lēdamaja, vīkduomaja ė teisėnė valdiuom.
Okraina
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''Україна'''|
 kilm=Okrainas|
 angl=Ukraine|
 vėliava=Flag_of_Ukraine.svg|
 herbas=Lesser Coat of Arms of Ukraine.svg|
 kalbos=[[Okrainėitiu kalba|okrainėitiu]]|
žem=Europe location UKR.png|
 sostinė=[[Kijevs]]|
 didžiausiasMiestas=[[Kijevs]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prėzidėnts|
 pavardė1=[[Volodīmīrs Zelenskis]] (Володимир Зеленський)|
 titulas2=Ministros pėrmėninks|
 pavardė2=[[Yulia Svyrydenko]] (Юлія Свириденко)|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=44|
 plotas=603&nbsp;700|
 vandens=7%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=26|
 gyventoju=46&nbsp;710&nbsp;816|
 gyventojuTankis=77,37|
 tankumoVieta=92|
 BVPMetai=[[2006]] (progn.)|
 BVPVieta=28|
 BVP=355,80|
 BVPValiuta=[[Terptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=7&nbsp;600|
 BVPGyventojuiVieta=83|
 valiuta=Grivina|
 laikoJuosta=UTC+2|
 vasarosLaikas=-|
 nepriklausomybėsĮvykis=&nbsp;|
 nepriklausomybėsDatos=[[1918]]<br />[[1991]] [[rogpjūtė 24]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Nū [[Rosėjė]]s<br />nū [[TSRS]]|
 TLD=ua|
 telKodas=380
}}
'''Okraina''' ({{uk|Україна}}) īr valstībė rītū [[Euruopa|Euruopuo]], pri [[Jouduojė jūra|Jouduosės jūruos]]. Tor robežio so [[Baltarosėjė]], [[Rosėjė]], [[Lėnkėjė]], [[Slovakėjė]], [[Vengrėjė]], [[Moldavėjė]] ė [[Romonėjė]]. Dėdliausė Euruopas valstībė palē [[pluotībė]] pu [[Rosėjė]]s.

==Istuorėjė==
Okraina tor ėlga istuorėjė. Nu [[IX o.]] ligė [[Vėdoromžē|Vėdoromžiu]] ton valstībė liob vadīntėis [[Kijėva Rosė]]. Mėslėjama, ka anou ikūrė nūdėinas [[Švedėjė|Švedėjuo]] gīvenė skandėnavu gėntīs [[variagā]]. [[988]] m. Kijeva konėgākštis Vladimirs Dėdīsis apsėkrėkštėjė. Šalės prigava klestiejėma ligė [[XI]] o., kumet šali jiemė sėlpnėntė mūšē terp savės ė tuotuoriu invazėjė. XIII o. rītėniam Okrainas šmuotou patekos tuotuoriu valdiuon, valstībėgnoma cėntros parsėkielė i vakarus, kor sosėskvarmava [[Haliča-Voluinės konėgākštīstė]]. XIV o. rītėnė Galicėjė pasijiemė [[Lėnkėjė]], vuo lėkosi šmuota - [[LDK]]. Prīš pat [[Lioblėna unėjė]] [[1569]] m. pri Lėnkėjės prijongė palėkosė Okrainas terituorėjė, katra iki tuolē prigolė [[LDK]]. 1596 m. puopīžiou pasėstengos bova sodarīta [[Bresto unėjė]], pu katruos ikorta Okrainas unitu bažnīčė. Padalėnos [[ATR]], Okrainas žemės pakliova i [[Rosėjės imperėjė]]s ė [[Austrėjės imperėjė]]s sodieti. [[1917]] m. soskvarmava Cėntrėnė Rada, vuo 1918 m. atsėkuovuojė liousoma, bat ana ožkariava [[buolševėzmos|buolševėkā]] ė [[1922]] m. pabėnguo ijongė i [[SSRS]]. Liousa palėka par naujė [[1991]] m. [[2014]] m. anou ožpoulė Rosėjė ė ožjiemė ė uokopava šmuota terėtuorėjės. [[2022]] m. Okraina magtīngā ožpoulė Rosėjės kariauna, katra prėdėrba krūva ėškadu ė kara nosėkaltėmu prīš Okrainas žmuonis.

==Geuograpėjė==
Okraina īr valstībė pėitrītiu [[Euruopa|Euruopuo]]. Vakarū Okrainuo īr Karpatū kalnā, cėntrėnis ė rītėnis Okrainas šmuotā īr tonkiausē līgomas, aba kalvas. Dėdliam šmuotė terėtuorėjės žemės īr derlīngas, tonkē pasėtaika joudžemis. 2014 m. Okraina ožpoulė [[Rosėjės Federacėjė]]. Šmuota valstībės [[2014]] m. ožgroubė ė okupava [[Rosėjė]], vuo [[2022 m.]] prasėdiejė vaina vėsuo šalie, anou [[2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina|ožpoulos Rosėjē]].

==Akuonuomėka==
Geriausē ėšvīstėtas Okrainas pramuonės šakas – sonkiuojė pramuonė, transpuorts ė energetėka. Šalie īpatėngā akuomonėškā ėšvīstėtė [[Donbasos]], [[Dnipropetruovska srėtės]], [[Zapuoruožės srėtės]], [[Kijevs|Kijeva]], [[Charkuovs|Charkuova]], [[Odesa]]s ė [[Lvuovs|Lvuova]] miestā.

Pėrmus dešimt metu pu Liousoma paskelbėma Okrainas akuonuomėka nesėsekė stabėlē augtė. Situacėjė pasėtaisė 2001 m., vuo 2007 m. [[Svieta banks]] šali pagīrė, ka siekmėngā kuovuojė so [[skords|skordo]].<ref>{{Cite web|url=http://web.worldbank.org/archive/website01022A/WEB/0__CON-3.HTM|title=Economic Analysis and Evaluation – Publications & Reports|website=web.worldbank.org}}</ref> 2009 m. [[JTO]] rašė, ka šalie īr belėkės santīkėnis skords, vuo absuoliotėnis ėšnaikėnts.<ref name="UN">{{cite web|url=http://hdr.undp.org/en/media/HDR_2009_EN_Complete.pdf|title=Human Development Report 2009|date=2009 m. sausė|publisher=HDR 2009 Statistical Tables}}</ref>

Pu 2013 m. šali ėštėka recesėjė ė akuonuomėka jiemė stagnoutė. Padieti apsonkėna puolitėnē neramoma ė 2014 m. prasėdiejosė vaina so [[Rosėjė]]. Dėdliu akuonuomėniu ėškadu šalē pridėrba [[2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina|plataus masta invazėjė 2022 m.]], katruos čieso sograuta daug miestu, infrastroktūras, žova daug žmuoniū. Diutuo ė diel dėdlė ėš lieta besėtaisontė [[korupcėjė]]s līgė šalie Okraina īr palėkosė biedniausė šalėm Euruopuo.<ref>{{cite web | url=https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.CD?most_recent_value_desc=true | title=GDP per capita (Current US$) &#124; Data }}</ref>

==Žmuonis==
[[Abruozdielis:Ukraine_census_2001_Ukrainians.svg|thumb|Etnėnē okrainėitē palē regijuonus (2001 m.)]]
2001 m. šalie gīvena 77,8 % okrainėitiu, 17,3 % rosu, 0,6 % godu, 0,5 % Krīma tuotuoriu, 0,5 % muoldavu, 0,4 % bolgaru, 0,3 % vengru, 0,3 % romonu, 0,3 % lėnku, 0,2 % žīdu, 0,2 % graiku, 0,2 % armienu ė tuotuoriu – 0,2 %.

Šalie duomėnou [[stačiatėkībė]]. Anuos stėprė itaka jontama Okrainas arkitektūruo, literatūruo ė mozėkuo.

Pu 2014 m. Krīma aneksėjės ė dėdlė šmuota Duonecka ė Luhanska ožjiemėma, ė īpatėngā pu plataus masta invazėjės 2022 m. stėprē krėta gīvėntuoju skaitlios.

==Admėnėstracėnis soskėrstīms==
Okraina skėrstuoma i 24 srėtis ({{uk|області}}), vėina autuonuomėnė respoblėka ({{uk|автономна республіка}}) ė do miesto, torėntio specēlu statosa ({{uk|Міста зі спеціалним статусом}}).

===Dėdliausė miestā===
Okrainuo ėš vėsa īr 457 miestā, ėš katrū 176 tor srėtėis pavaldoma statosa, 279 - rajuoa pavaldoma statosa, vuo da do - specēlo teisėni statosa. Da īr 886 miesta tėpa gīvenvėitės ė 28552 suodno.<ref name="oblasts">{{cite web |url=http://gska2.rada.gov.ua:7777/pls/z7502/a002 |archive-url=https://web.archive.org/web/20071231154652/http://gska2.rada.gov.ua:7777/pls/z7502/a002 |archive-date=31 December 2007 |title=Regions of Ukraine and their divisions |access-date=24 December 2007 |website=Okrainas [[Aukštiausiuojė Rada]] |language=uk}}</ref>

Žemiau ožrašītė dėdliausė miestā Okrainuo.
{| class="wikitable"
! !! Miests !! Srėtės !! Gīvėntuoju skaitlios<br>(2022 m.)<ref>{{Cite web |url=https://ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2022/zb/05/zb_%D0%A1huselnist.pdf |title=Number of Present Population of Ukraine, as of January 1 |website=ukrstat.gov.ua |url-status=dead |archive-url=https://web.archive.org/web/20220704164521/https://ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2022/zb/05/zb_%D0%A1huselnist.pdf |archive-date=4 July 2022}}</ref>
|-
|  1 || '''[[Kījivs]]''' || Kījiva miests || 2 952 301</tr>
|  2 || '''[[Charkivs]]''' || [[Charkia srėtės|Charkiva]] || 1 421 125</tr>
|  3 || '''[[Odesa]]''' || [[Odesas srėtės|Odesa]] || 1 010 537</tr>
|  4 || '''[[Dnipros]]''' || [[Dnipropetruovska srėtės|Dnipropetruovska]] || 968 502</tr>
|  5 || '''[[Doneckos]]''' || [[Donecka srėtės|Donecka]] || 901 645</tr>
|  6 || '''[[Lvivs]]''' || [[Lviva srėtės|Lviva]] || 717 273</tr>
|  7 || '''[[Zapuorėžė]]''' || [[Zapuorėžės srėtės|Zapuorėžės]] || 710 052</tr>
|  8 || '''[[Krīvī Rihs]]''' || [[Dnipropetruovska srėtės|Dnipropetruovska]] || 603 904</tr>
|  9 || '''[[Sevastuopolis]]''' || Sevastuopuolė miests || 479 394</tr>
| 10 || '''[[Mīkolajivs]]''' || [[Mīkolajiva srėtės|Mīkolajiva]]|| 470 011</tr>
|  11 || '''[[Mariupuolis]]''' || [[Donecka srėtės|Donecka]] || 425 681</tr>
|  12 || '''[[Luhanskos]]''' || [[Luhanska srėtės|Luhanska]] || 397 677</tr>
|  13 || '''[[Vinica]]''' || [[Vinicas srėtės|Vinicas]] || 369 739	</tr>
|  14 || '''[[Simferopuolis]]''' || [[Krīma autuonuomėnė respoblėka|Krīms]] || 340 540</tr>
|  15 || '''[[Makijivka]]''' || [[Donecka srėtės|Donecka]] || 338 968</tr>
|  16 || '''[[Černihivs]]''' || [[Černihiva srėtės|Černihiva]] || 282 747</tr>
|  17 || '''[[Puoltava]]''' || [[Puoltavas srėtės|Puoltavas]] || 279 593</tr>
|  18 || '''[[Chersons]]''' || [[Chersona srėtės|Chersona]] || 279 131</tr>
|  19 || '''[[Chmelnėckis]]''' || [[Chmelnėckė srėtės|Chmelnėckė]] || 274 452</tr>
|  20 || '''[[Čerkasā]]''' || [[Čerkasu srėtės|Čerkasu]] || 269 836</tr>
|}

==Puolitėka==
Okraina īr respoblėk so posiau prezidėntėnė sėstema ė paskėruom īstatīmu lēdamaja, vīkduomaja ė teisėnė valdiuom.
==Šaltenē==
<references/>

==Nūruodas==
* [http://www.president.gov.ua/ Okrainas Prezidėnta tėnklalopis] (okrainėitėškā ė onglėškā)
* [http://www.rada.gov.ua/ Okrainas Aukštiausiuojė Tarība] (okrainėitėškā ė onglėškā)
* [http://www.kmu.gov.ua Okrainas Vīriausībė] (okrainėitėškā ė onglėškā)
* [https://lithuania.mfa.gov.ua/en Okrainas ambasada Lietovuo] (okrainėitėškā ė onglėškā)

{{Euruopa}}

[[Kateguorėjė:Euruopas valstībės]]