# Latvėjė
Latvėjės Respoblėka (latvėškā: Latvija, Latvijas Republika, līviu: Leţmō, Leţmō Vabāmō) - īr šalės Euruopuo, šiaurės rītūs. Latvėjė tor robežio so Estėjė, Lietova, Baltarosėjė ė Rosėjė, Latvėjė tēpuogė īr Baltėjės jūras rītėnie pakrontie. Suostėnė īr Rīnga.
Latvėjės Respoblėka nu 2004 metu gegožės pėrmuos dėinas īr ES narie.

## Naciuonalėnē sėmbuolē
Latvėjės naciuonalėnē sėmbuolē īr baltuojė kielė, dvėtaškė Dieva marelė, baltuojė ramonė, ōžuols ė lėipa.

## Trompa istuorėjė
Pasėbėngos XIII omžė baltu kuovuoms so vuokītēs, dabartėnė Latvėjės terėtuorėjė pateka terp pėnkiū feodalėniu valstībieliu, katruos sodarė Livuonėjes kuonfederacėjė (da bova vadėnama Livuonėjės uordėno). 1561 metās Latvėjės Vėdžemė ė Latgala bova prijongtas pri LDK, vuo Koršos, Žemgala ė Siela bova sojongtė i Korša konėgākštīstė, katra nūg 1569 m. palėka Abījū Tautū Respoblėkas vasalė. 1629 metās Vėdžemė ė Rīga atėteka Švedėjē, vuo 1721 metās - Rosėjā. 1772 metās pri Rosėjės imperėjės bova prijongta Latgala, vuo 1795 metās Korša konėgākštīstė.
Vuokītėjē kapėtoliavos pėrmuo svieta vainuo ė tebvīkstont pėlėitėnē vainā Rosėjuo, Latvėjė 1918 m. lapkristė 18 dėina paskelbė sava liousībė. XX omžė tretėm i ketvėrtam dešimtmetiūs, Latvėjė bova demuokratėška respoblėka, bat vieliau isivīrava Karla Ulmanė autuorėtarėnis režėms. 1940 metās lėipas 17 dėina bėngės pėrmasā liousībės perijuods. 
Ontruojė svieta vainas čieso Latvėjė bova trompā okopouta Vuokītėjės, vieliau ligė pat 1991 metu rogpjūtė 21 dėinuos Latvėjė prigolė TSRS. 2004 m. Latvėjė palėka ES ė NATO narie.

## Puolitėnė sėstema
Latvėjuo īr parlamentėnė demuokratėjė. 100 vėitu torontė Seima (latvėškā: Saeima) narē īr ėšrenkamė par vėsoutėnius rėnkėmus. Kadencėjė tronk tris metus. Prezidėnta renk parlamėnts paprasta balsū daugoma ketoriem metam. Prezidėnts gal sava pareiguos būt daugeusē do lėikos. Ons paskėr premjiera, katros formoun vėriausībė.
Dabartėnem Latvėjės seimė daugeusē mandatū tor "Santarvės cėntros" (31) ė "Vėinībė" (20).

## Akanuomėka
Latvėjės akanuomėkou duomėniuon paslaugū ė pramuonės sektuorē. Akuonuomėka nuognē aug nū liousoma atgavėma 1991 m. Valstībie notėka keles akanuomėnės krėzis, bat šalės tuoliau vīstuos ė tuobolėn pragīvenėma līgė. Latvėjė aksportoun krūva pruodokcėjės, magtīngiausē prekiaunama so Euruopas Sājongas šalėm. 

### Transpuorts
Latvėjuo poikē dėrb transpuorta sektuorios. Magtīngė ī oustā, par katrūs perkraunama galībė tranzėta kruovėniu, katrie ēn ėš Rosėjės, Godėjės ė kėtū valstībiu i Vakarū Euruopa. Rīguos uora ousts ī dėdliausės uora ousts palē keliaunīnku skaitlio Baltėjės valstībies.

## Geuograpėjė
Latvėjės pluots īr 64 000 kvadratėniu kiluometru. Baltėjės kronta ėlgoms īr 5000 km.
Aukštiausė vėita īr Gaizėnė kalns (311 m), žemiausė vėita īr jūras līgie.
Ėlgiausė Latvėjes opė īr Daugova, Latvėjuo tek 357 ėš 1020 km.
Latvėjės suostėnė īr Rīnga (815 000 gīventuoju). Kėtė dėdesnė miestā īr Daugpėlis, Lėipuojė, Jelgava, Jūrmala, Vėntspėlis ė Rėzeknė.
Svarbiausė Latvėjės oustā īr Ventspėlis, Rīnga ė Lėipuojė.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Latvėjuo skėramė tuokėi istuorėnē-etnuograpėnē regėjuonā:
- Koržemė (Kurzeme);
- Vėdžemė (Vidzeme);
- Žemgalė (Zemgale);
- Latgalė (Latgale);
- Aukšžemė (Augšzeme, Sēlija);

Admėnėstracėškā Latvėjė skėrstuoma i 26 rajuonos ė 7 miestos.

## Demuograpėjė
Latvėjuo gīven 2,25 mėlėjuonā gīventuoju. Ėš anū 62,1% īr latvē, 26,9% rosā, 3,3% godā, 2,2% okrainėitē, 2,2% lėnkā, 1,2% lietovē ė 2,1% īr kėtū tautībiu žmuoniu. Lietovē tonkiausē gīven šalėp robežiaus so Lietova ė dėliūsiūs Latvėjės miestūs. Lietovē Latvėjuo gīven nūg senuobės. Dėdlis šmuots Lietoviu atsikielė i Latvėjė XIX omžiou, kūmat Latvėjuo vīka ėndostrėlėzacėjė.

### Miestā
Glabniausė ė dėdliausė miestā palē prieteliu skaitlio īr:

## Kėta infuormacėjė
- Ofėcēlė kalba: latviu. Dėdlē paplėtos da īr rosu kalba.

- 99% Latvėjės gīventuoju īr raštėngė.

- 55 pruocėnta žmoniū īr liuteruonā, 24 pruocėnta Ruomas katalėkā, 9 pruocėnta provoslavā, 12 pruocėntu gīventuoju ėšpažīst kėtas vieras.

- Latvėjės valiota īr eurs

- Latvėjės interneta kuods īr .lv
Latvėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''Latvijas Republika'''|
 kilm=Latvėjės|
 angl=Latvia|
 vėliava=Flag_of_Latvia.svg|
 herbas=Coat of Arms of Latvia.svg|
 žem=Latvia in European Union.svg|
 kalbos=[[Latviu kalba|Latviu kalba]]|
 sostinė=[[Rīnga]]|
 didžiausiasMiestas=[[Rīnga]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1=[[Edgars Rinkėvičs]]<br />|
 titulas2=Mėnėstros pėrmėninks|
 pavardė2=[[Evika Silinia]]<br />|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=121|
 plotas=64&nbsp;589|
 vandens=1,5%|
 gyvMetai=[[2018]]|
 gyventojuVieta=148|
 gyventoju=1&nbsp;934&nbsp;379|
 gyventojuTankis=29,95|
 tankumoVieta=166|
 BVPMetai=[[2018]]|
 BVPVieta=107|
 BVP=53,467|
 BVPValiuta=[[JAV duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=29&nbsp;489|
 BVPGyventojuiVieta=52|
 valiuta=[[Eurs]]|
 laikoJuosta=UTC +2|
 vasarosLaikas=UTC +3|
 nepriklausomybėsĮvykis=Nu Rosėjės imperėjės|
 nepriklausomybėsDatos=[[1918]] [[lapkristė 18]]<br />[[1920]] [[rogpjūtė 11]]<br />[[1940]] [[bėrželė 17]]<br />[[1990]] [[gegožė 4]]<br />[[1991]] [[rogpjūtė 21]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskelbta <br />Pripažėnta<br />TSRS okupacėjė<br />Atkorta<br />Pripažėnta|
 TLD=lv|
 telKodas=371
}}
[[Abruozdielis:Ventspilis. Livonijos ordino pilis, 1290 m. 2006-09-22.jpg|thumb|right|260px|[[Vėntspėlis]]. Livuonėjės ordėna pėlės, pabūdavuota 1290 metās]]

'''Latvėjės Respoblėka''' ({{lv|Latvija, Latvijas Republika}}, [[līviu kalba|līviu]]: ''Leţmō, Leţmō Vabāmō'') - īr šalės [[Euruopa|Euruopuo]], šiaurės rītūs. Latvėjė tor robežio so [[Estėjė]], [[Lietova]], [[Baltarosėjė]] ė [[Rosėjė]], Latvėjė tēpuogė īr [[Baltėjės jūra]]s rītėnie pakrontie. Suostėnė īr [[Rīnga]].

Latvėjės Respoblėka nu [[2004]] metu gegožės pėrmuos dėinas īr [[ES]] narie.

== Naciuonalėnē sėmbuolē ==

Latvėjės naciuonalėnē sėmbuolē īr [[baltuojė kielė]], [[dvėtaškė Dieva marelė]], [[baltuojė ramonė]], [[ōžuols]] ė [[lėipa (augals)|lėipa]].

== Trompa istuorėjė ==

Pasėbėngos [[XIII omžios|XIII omžė]] baltu kuovuoms so vuokītēs, dabartėnė Latvėjės terėtuorėjė pateka terp pėnkiū feodalėniu valstībieliu, katruos sodarė [[Livuonėjes kuonfederacėjė]] (da bova vadėnama Livuonėjės uordėno). 1561 metās Latvėjės Vėdžemė ė Latgala bova prijongtas pri [[LDK]], vuo Koršos, Žemgala ė Siela bova sojongtė i [[Korša konėgākštīstė]], katra nūg 1569 m. palėka [[Abījū Tautū Respoblėka]]s vasalė. 1629 metās Vėdžemė ė Rīga atėteka [[Švedėjė|Švedėjē]], vuo 1721 metās - [[Rosėjė|Rosėjā]]. 1772 metās pri Rosėjės imperėjės bova prijongta Latgala, vuo 1795 metās Korša konėgākštīstė.

Vuokītėjē kapėtoliavos pėrmuo svieta vainuo ė tebvīkstont [[cėvėlėnė vaina|pėlėitėnē vainā]] Rosėjuo, Latvėjė 1918 m. lapkristė 18 dėina paskelbė sava liousībė. [[XX omžios|XX omžė]] tretėm i ketvėrtam dešimtmetiūs, Latvėjė bova demuokratėška respoblėka, bat vieliau isivīrava [[Karls Ulmanis|Karla Ulmanė]] autuorėtarėnis režėms. 1940 metās lėipas 17 dėina bėngės pėrmasā liousībės perijuods. 

Ontruojė svieta vainas čieso Latvėjė bova trompā okopouta [[Trets Reichs|Vuokītėjės]], vieliau ligė pat [[1991]] metu [[rogpjūtė 21]] dėinuos Latvėjė prigolė [[Tarību Sājonga|TSRS]]. [[2004]] m. Latvėjė palėka [[ES]] ė [[NATO]] narie.

== Puolitėnė sėstema ==

Latvėjuo īr parlamentėnė demuokratėjė. 100 vėitu torontė Seima ({{lv|Saeima}}) narē īr ėšrenkamė par vėsoutėnius rėnkėmus. Kadencėjė tronk tris metus. Prezidėnta renk parlamėnts paprasta balsū daugoma ketoriem metam. Prezidėnts gal sava pareiguos būt daugeusē do lėikos. Ons paskėr premjiera, katros formoun vėriausībė.

Dabartėnem Latvėjės seimė daugeusē mandatū tor "Santarvės cėntros" (31) ė "Vėinībė" (20).

==Akanuomėka==
Latvėjės akanuomėkou duomėniuon paslaugū ė pramuonės sektuorē. Akuonuomėka nuognē aug nū liousoma atgavėma 1991 m. Valstībie notėka keles akanuomėnės krėzis, bat šalės tuoliau vīstuos ė tuobolėn pragīvenėma līgė. Latvėjė aksportoun krūva pruodokcėjės, magtīngiausē prekiaunama so Euruopas Sājongas šalėm. 

===Transpuorts===
Latvėjuo poikē dėrb transpuorta sektuorios. Magtīngė ī oustā, par katrūs perkraunama galībė tranzėta kruovėniu, katrie ēn ėš Rosėjės, Godėjės ė kėtū valstībiu i Vakarū Euruopa. [[Rīgas uora ousts|Rīguos uora ousts]] ī dėdliausės uora ousts palē keliaunīnku skaitlio Baltėjės valstībies.

== Geuograpėjė ==

Latvėjės pluots īr 64 000 kvadratėniu kiluometru. Baltėjės kronta ėlgoms īr 5000 km.

Aukštiausė vėita īr Gaizėnė kalns (311 m), žemiausė vėita īr jūras līgie.

Ėlgiausė Latvėjes opė īr [[Daugova]], Latvėjuo tek 357 ėš 1020 km.

Latvėjės suostėnė īr [[Rīnga]] (815 000 gīventuoju). Kėtė dėdesnė miestā īr [[Daugpėlis]], [[Lėipuojė]], [[Jelgava]], [[Jūrmala]], [[Vėntspėlis]] ė [[Rėzeknė]].

Svarbiausė Latvėjės oustā īr Ventspėlis, Rīnga ė Lėipuojė.

== Admėnėstracėnis soskėrstīms ==

[[Abruozdielis:Latvian regions and latvians-(LT).png|thumb|290px|Latvėjės istuorėnē-etnuograpėnē regiuonā]]
[[Abruozdielis:Latvia districts numbered.png|thumb|290px|Latvėjės rajuonā]]
{{main|Latvėjės rajuonā}}

Latvėjuo skėramė tuokėi istuorėnē-etnuograpėnē regėjuonā:
* [[Koržemė]] (''Kurzeme'');
* [[Vėdžemė]] (''Vidzeme'');
* [[Žemgalė]] (''Zemgale'');
* [[Latgalė]] (''Latgale'');
* [[Aukšžemė]] (''Augšzeme, Sēlija'');

Admėnėstracėškā Latvėjė skėrstuoma i 26 rajuonos ė 7 miestos.

== Demuograpėjė ==

Latvėjuo gīven 2,25 mėlėjuonā gīventuoju. Ėš anū 62,1% īr [[latvē]], 26,9% [[rosā]], 3,3% [[godā]], 2,2% [[okrainėitē]], 2,2% [[lėnkā]], 1,2% [[lietovē]] ė 2,1% īr kėtū tautībiu žmuoniu. Lietovē tonkiausē gīven šalėp robežiaus so [[Lietova]] ė dėliūsiūs Latvėjės miestūs. Lietovē Latvėjuo gīven nūg senuobės. Dėdlis šmuots Lietoviu atsikielė i Latvėjė [[XIX omžios|XIX omžiou]], kūmat Latvėjuo vīka ėndostrėlėzacėjė.

=== Miestā ===
{{main|Latvėjės miestā}}
Glabniausė ė dėdliausė miestā palē prieteliu skaitlio īr:

{| class="infobox" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|+ align=center style="font-weight:bold" | Miestā vagol gīventuoju skaitlio
|- 
! align=center style="background:#f5f5f5;" | 
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Pluots, km²
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Puopolēcėjė
! align=center style="background:#f5f5f5;" | 
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Pluots, km²
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Puopolēcija
! rowspan=11 |
[[Abruozdielis:Riga silhouette.jpg|border|200px|Rīnga]]<br />[[Rīnga]]
|- 
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | '''[[Rīnga]]''' || 307,2 || 709 145 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | '''[[Riezeknė]]''' || 17,48 || 35 148 
|-
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | '''[[Daugpėlis]]''' || 72,48 || 103 754 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | '''[[Valmėira]]''' || 18,1 || 27 323 
|-

| align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | '''[[Lėipuojė]]''' || 60 || 84 411 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left | '''[[Jėkabpėlės]]''' || 23 || 	26 468
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | '''[[Jelgava]]''' || 60,1 || 65 106 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | '''[[Uogrė]]''' || 16 || 26 167
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 5||align=left | '''[[Jūrmala]]'''  || 100 || 56 130 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 11 ||align=left | '''[[Tukumės]]''' || 12,9  || 19 904	
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | '''[[Vėntspėlis]]''' || 55,37 || 42 883 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 12 ||align=left | '''[[Ciesis]]''' || 19,3 || 17 844
|-
| colspan="11" align=center style="background:#f5f5f5;" | 2009 m. apskaitlēvėmā<ref>https://web.archive.org/web/20111102080644/http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=&men=gcis&lng=en&des=wg&srt=npan&col=abcdefghinoq&msz=1500&geo=-132</ref>
|}

== Kėta infuormacėjė ==

* Ofėcēlė kalba: latviu. Dėdlē paplėtos da īr rosu kalba.

* 99% Latvėjės gīventuoju īr raštėngė.

* 55 pruocėnta žmoniū īr liuteruonā, 24 pruocėnta Ruomas katalėkā, 9 pruocėnta provoslavā, 12 pruocėntu gīventuoju ėšpažīst kėtas vieras.

* Latvėjės valiota īr [[eurs]]

* Latvėjės interneta kuods īr ''.lv''

== Šaltenē ==
<references/>

== Nūruodas ==
* http://www.vietas.lv/
* https://web.archive.org/web/20100820083530/http://latviatourism.lv/
* https://web.archive.org/web/20140317183808/http://www.latvia.lv/

{{euruopa}}

[[Kateguorėjė:Latvėjė| ]]