# Varnē
Varnē (lietovėškā: Varnia) īr miests Telšiū rajuonė, ož 33 km i pėitus nu Telšiū. Seniūnėjės cėntros. Īr M. Valončė vėdorėnė muokīkla, pašts. Miesta plans radijalėnis. Īr istuorėjės, dailės ė arkitektūras pamėnklu - noms, katramė 1850-1864 m. gīvena vīskops Muotiejos Valončė, Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė (seniausė Žemaitėjuo, pabūdavuota 1691 m.; bovosė katedra), medėnė Šv. Aleksandra bažnīčė (pabūdavuota 1804 m.), Žemaitiu vīskopīstės moziejos Varniū konėgū seminarėjės paluociūs. 
Par miesta tek Varnelė, i pėitus nu miesta telkš Loksts. Varnē iēn i Varniū Regijuonėnė parka terituorėjė.

## Istuorėjė
Miestielis iēn i senuobės žemaitiu gėntėis gīventas terituorėjės robežio. XIV o. dešėniajamė Varnelės krontė bova isėkūrusė Medėninku gīvenvėitė, 1314-1399 m. gīvenvėitė poulė krīžioutē (1320 m. mėnavuojamė kāp Medenike), 1389 m. žemaitē tuoj' vėituo krīžioutius somošė. XV o. dešėniajamė krontė isikūrė Varnē, katrūs 1416 m. pabūdavuota bažninčė, Vītauts Dėdlīsės ikūrė vīskopīstė. 1417 m. Medininkūs pabūdavuota katėdra, tās patēs metās gautas miesta teisės. 1417-1864 m. čė bova žemaitiu vīskopīstės cėntros. Nu XVI o. Medėninkā vadėname Varnēs. 1635 m. soteikta Megdeborga teisė. 1740-1864 m. čė bova Varniū konėgū seminarėjė. 1926-1931 m. miestė bova koncentracėjės stuovīkla. 1997 m. kuova 3 d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta gerbs.

### Varnē XVI omžiou
XVI o. Varnē palėka vėino ėš svarbiausiu lituanistėnes koltūras cėntrū, ne tėktās Žemaitėjuo, no ė LDK. Žemaitiu vīskops Merkelis Giedrātis (1576-1609) sėikė ivīkdītė galotėnė vėsū luomū kristijanizacėjė. Tam tėkslou Varniūs sobūrė švėisiausius poetus, i vīskopėjė kanauninkās pasėkvėitė ė lėšuom aprūpėna istuorika Motiejo Strėjkovki, Lietovuos valstībės savaranakėškoma šalėninka, parašiosi ė 1582 m. ėšspausdėnosi „Lėnkėjės, Lietovuos, Žemaitėjės ė vėsuos Rosėjės kruonika", ė Mėkaluoju Daukša - liotovėšku katalėšku raštū rengieja.
Varniūs parėngts M. Daukšuos pargoldīts J. Ledesmas katekėzmos - pėrmasis katalėku katekėzmos LDK. M. Daukša palėka pėrmoujo lėteratūrėnės lietoviu kalbas kūriejo, vuo 1599 m. ėšleista anuo lietovėška „Puostėlė" - XVI-XVII o. svarbiausio lietoviu koltūras istuorėjės nutėkėmo. Dėdli darba atlėka pargoldītuos, pasėrīžėns pargoldītė dėdžiolė fuormata 632 poslapiu kninga i lietoviu kalba. Vīskops m. Giedrātis - tuo darba ikviepies ė leidies.

## Konėgū seminarėjė
Varniūs nu 1623 ligė 1628 m. ė nu 1739 ligė 1864 m. veikė konėgū seminarėjė.

## Bliuza naktis
Ož 2 km i pėitvakarius nu Varniū, Graužū suodnuo pri Lūkšta ežera, kuožnās metās lėipas mienesie būn bliuza festėvalės „Bliuza naktis".

## Žīmė žmuonis
- Sėmuons Daukants (Simonas Daukantas; 1793-1864 m.)
- Untuons Baranauskis (Antanas Baranauskas;1835-1902)
- Untuons Strazdos (Antanas Strazdas; 1763-1833)
- Muotiejos Valončė (Motiejus Valančius; 1801-1875)
- Untuons Vėinažindīs (Antanas Vienažindys; 1841-1892)


## Nūruodas
- Varniū svetainė
- Bliuza naktis
- Vīskopīstės moziejos
- Miesta istuorėjės fragmėntā
- Tievū žemė
- Trumpa istuorėjė ė žemielapē


Varnē
{{Ltgīv}}

'''Varnē''' ({{lt|Varnia}}) īr miests Telšiū rajuonė, ož 33 km i pėitus nu [[Telšē|Telšiū]]. Seniūnėjės cėntros. Īr M. Valončė vėdorėnė muokīkla, pašts. Miesta plans radijalėnis. Īr istuorėjės, dailės ė arkitektūras pamėnklu - noms, katramė [[1850]]-[[1864]] m. gīvena vīskops [[Muotiejos Valončė]], [[Varniu Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė|Šv. apaštuolū Petra ė Pauliaus bažninčė]] (seniausė [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo]], pabūdavuota [[1691]] m.; bovosė katedra), medėnė [[Varniū Šv. Aleksandra bažnīčė|Šv. Aleksandra bažnīčė]] (pabūdavuota [[1804]] m.), Žemaitiu vīskopīstės moziejos [[Varniū konėgū seminarėjė]]s paluociūs. 

Par miesta tek [[Varnelė]], i pėitus nu miesta telkš [[Loksts]]. Varnē iēn i Varniū Regijuonėnė parka terituorėjė.

== Istuorėjė ==

Miestielis iēn i senuobės žemaitiu gėntėis gīventas terituorėjės robežio. XIV o. dešėniajamė Varnelės krontė bova isėkūrusė '''Medėninku''' gīvenvėitė, [[1314]]-[[1399]] m. gīvenvėitė poulė krīžioutē ([[1320]] m. mėnavuojamė kāp ''Medenike''), [[1389]] m. žemaitē tuoj' vėituo krīžioutius somošė. XV o. dešėniajamė krontė isikūrė Varnē, katrūs [[1416]] m. pabūdavuota bažninčė, [[Vītauts Dėdlīsės]] ikūrė vīskopīstė. [[1417]] m. Medininkūs pabūdavuota katėdra, tās patēs metās gautas miesta teisės. [[1417]]-[[1864]] m. čė bova žemaitiu vīskopīstės cėntros. Nu XVI o. Medėninkā vadėname Varnēs. [[1635]] m. soteikta Megdeborga teisė. [[1740]]-[[1864]] m. čė bova [[Varniū konėgū seminarėjė]]. [[1926]]-[[1931]] m. miestė bova koncentracėjės stuovīkla. [[1997]] m. [[kuova 3]] d. Prezidėnta dekreto patvėrtints miesta gerbs.

===Varnē XVI omžiou===

[[XVI o.]] Varnē palėka vėino ėš svarbiausiu lituanistėnes koltūras cėntrū, ne tėktās [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo]], no ė LDK. Žemaitiu vīskops [[Merkelis Giedraitis|Merkelis Giedrātis]] ([[1576]]-[[1609]]) sėikė ivīkdītė galotėnė vėsū luomū kristijanizacėjė. Tam tėkslou Varniūs sobūrė švėisiausius poetus, i vīskopėjė kanauninkās pasėkvėitė ė lėšuom aprūpėna istuorika [[Motiejus Strijkovskis|Motiejo Strėjkovki]], Lietovuos valstībės savaranakėškoma šalėninka, parašiosi ė [[1582]] m. ėšspausdėnosi „Lėnkėjės, Lietovuos, Žemaitėjės ė vėsuos Rosėjės kruonika", ė [[Mikalojus Daukša|Mėkaluoju Daukša]] - liotovėšku katalėšku raštū rengieja.

Varniūs parėngts M. Daukšuos pargoldīts J. Ledesmas katekėzmos - pėrmasis katalėku katekėzmos LDK. M. Daukša palėka pėrmoujo lėteratūrėnės lietoviu kalbas kūriejo, vuo [[1599]] m. ėšleista anuo lietovėška „Puostėlė" - XVI-XVII o. svarbiausio lietoviu koltūras istuorėjės nutėkėmo. Dėdli darba atlėka pargoldītuos, pasėrīžėns pargoldītė dėdžiolė fuormata 632 poslapiu kninga i lietoviu kalba. Vīskops m. Giedrātis - tuo darba ikviepies ė leidies.

== Konėgū seminarėjė ==
{{main|Varniū konėgū seminarėjė}}
Varniūs nu [[1623]] ligė [[1628]] m. ė nu [[1739]] ligė [[1864]] m. veikė konėgū seminarėjė.

== Bliuza naktis ==

Ož 2 km i pėitvakarius nu Varniū, Graužū suodnuo pri Lūkšta ežera, kuožnās metās lėipas mienesie būn bliuza festėvalės „[[Bliuza naktis]]".

== Žīmė žmuonis ==

*[[Simonas Daukantas|Sėmuons Daukants]] (''Simonas Daukantas''; [[1793]]-[[1864]] m.)
*[[Antanas Baranauskas|Untuons Baranauskis]] (''Antanas Baranauskas'';[[1835]]-[[1902]])
*[[Antanas Strazdas|Untuons Strazdos]] (''Antanas Strazdas''; [[1763]]-[[1833]])
*[[Muotiejos Valončė]] (''Motiejus Valančius''; [[1801]]-[[1875]])
*[[Antanas Vienažindys|Untuons Vėinažindīs]] (''Antanas Vienažindys''; [[1841]]-[[1892]])

== Nūruodas ==
{{commonscat|Varniai}}
*[https://web.archive.org/web/20070311075340/http://web.varniai.lt/readarticle.php?article_id=1 Varniū svetainė]
*[http://www.bliuzonaktys.lt Bliuza naktis]
*[https://web.archive.org/web/20210118014054/http://www.varniai-museum.lt/ Vīskopīstės moziejos]
*[https://web.archive.org/web/20060220034222/http://samogitia.mch.mii.lt/kultura/Varniu_istorija.htm Miesta istuorėjės fragmėntā]
*[https://web.archive.org/web/20060908235250/http://postilla.mch.mii.lt/Tevuzeme/varniai.htm Tievū žemė]
*[https://web.archive.org/web/20051102025043/http://www.mockus.us/optimum/deksnys/varniai.html Trumpa istuorėjė ė žemielapē]

{{ŽemMst}}
[[Kategorija:Žemaitėjės miestā]]
{{stub}}

[[Kateguorėjė:Telšiū rajuona gīvenvėitės]]