# Prancūzėjė
Prancūzėjės Respoblėka, Prancūzėjė (prancūzėškā République Française, La France) īr šalės Euruopuo, ES ė NATO narė. Prancūzėjės krontus skalaun Atlanta ondėnīns ė Vėdoržemė jūra. Pėitūs tor robežio so Ispanėjė, šiaurie so Vuokītėjė, Belgėjė, Lioksemborgo, Šveicarėjė, Monako, Andora, vuo rītūs - so Italėjė. Diel terituorėjės skvarmas patīs prancūzā sava šali čiesās vadėn šešėkompio (L'Hexagone).
Prancūzėjės pavadėnėms kėlėma ėš franku, vėinuos germanu gėntėis, varda. Frankā dabartėnės Prancūzėjės terituorėjuo pasėruodė ė anon ožvaldė pu Vakarū Ruomas Imperėjės žlogėma.

## Istuorėjė
Pėrmė̄jė rašītėnē šaltenē, karėi pateik žėniū aplė Prancūzėjės terituorėjuo gīvenosės gėntis, īr graikū. Maždaug nu Žalvarė omžiaus dabartėnės Prancūzėjės terituorėjė bova apgīvendėnta galu (keltu gėntės).
I. o. pr. Kr. vėdorie Ruoma ožkariava Galėjė, ale V o. dabartėnė Prancūzėjės terituorėjė palėka glabna Franku valstībės dalėm.
Vagol Verdena sotarti 843 m. sokorta Vakarū Frankū karalīstė ožjiemė terituorėjė, paviedė i dabartėnės Prancūzėjės. Nu X. o. šalės praded vadėntėis Prancūzėjė. Ligė XII o. vėdorė šalie vīrava feuodalėnis sosėskaldīms.
1337 m. prasėdiejė Šėmtmetėnė vaina, katra so pertraukuom troka mažne 100 metū. Anamė baisē pasireiškė toukart da paprasta valstėitė Žana d'Ark. Ta vaina bova paskojis karaliaus Karuolė VII žėngsnis vėinėjont Prancūzėjė - ėšvėjos onglos iš Prancūzėjės žėmiu bova galotėnā pripažėnta karaliaus valdžia ė prietėlems atsėrada tautėnės savėmuonės jausmos. Vaina pasibėngė 1457 m.
1792 m. ivīka Dėdliuojė Prancūzėjės revoliucėjė, par katruo šalės palėka respoblėka. 1799 m. valdžė i sava ronkas pajiemė Napoleuons Buonaparts, katros miegėna ožkariautė vėsa Euruopa.

## Puolitėnė sėstėma
Dabartėnė kuonstitucėjė bova prijėmta 1958 m. siejės 28 d. 
Istatīmu leidamuojė valdžė - Naciuonalėnė Asambliejė (Assemblée Nationale), katruo dėrb 5 metū kadencėjė ėšrinktė deputatā. Dalės istatīmū leidžiamuosės valdžiuos prigol Senatou.

## Geuograpėjė
Prancūzėjē būdėngė baisē ivairūs kraštuovaizdē, pradedont nu pakrontės līgomū šiaurie ė vakarūs, kor Prancūzėjė skalaun Šiaurės jūra ė Atlanta ondėnīns, bėngont kalnū grondėniem pėitūs (Pirienā) ė pėitrītiūs (Alpės), kor īr aukštiausė Euruopas vėršokalnė - Muonblans (4810 m).
Tarp tū kraštuovaizdiu isiterposės līgomas ė kalnā, tuokėi kāp Cėntrėnis masīvs a Vuogiezā ė ėš anū ėštekontiu opiū baseinā - Luaras, Ruonas, Garuonas ė Senas.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
Prancūzėjė soskėrstīta i 13 žemīnėnės Prancūzėjės regijuonus (région de France métropolitaine) ė 5 ožjūrė regijuonus (régions d’outre–mer). Regijuonus sodara 100 departamėntu. Tēpuogė īr kuolektīvėnės terituorėjės (Collectivités territoriales) ė pėitėnės ė antarktėkas terituorėjės.
Žemīna terituorėjės:
- Akvėtanėjė-Lėmozens-Puatū-Šarants (Aquitaine-Limousin-Poitou–Charentes)
- Bretanė (Bretagne)
- Borgondėjė-Franš-Kontie (Bourgogne-Franche–Comté)
- Cėntros (Centre)
- Elzasos-Šampanė-Ardienā-Lotaringėjė (Alsace-Champagne–Ardenne-Lorraine)
- Il de Fransos (Île–de–France)
- Kuorsėka (Corse)
- Langeduoks-Rosėjuons-Vėdorė Pėrienā (Languedoc–Roussillon-Midi–Pīrénées)
- Luaras kraštos (Paīs–de–la–Loire)
- Nuormandėjė (Normandie)
- Overnė-Ruona-Alpės (Auvergne-Rhône–Alpes)
- Provansos-Alpės-Žīdrāsis kronts (Provence–Alpes–Côte d’Azur)
- Šiaurė-Pa de Kalie-Pėkardėjė (Nord–Pas–de–Calais-Picardie)

Ožjūrė departamėntā (Départements d’outre mer):
- Gvadelopa,
- Prancūzėjės Gviana,
- Martėnėka,
- Majuots,
- Rejonjuons.


## Miestā
Parašītė dėdliausė šalėis miestā vagol gīvėntuoju skaitlio.
1. Parīžios (prancūzėškā Paris), 13 114 718 gīv.
2. Lijons (prancūzėškā Lyon), 2 280 845 gīv.
3. Marselis (prancūzėškā Marseille), 1 873 270 gīv.
4. Lilė (prancūzėškā Lille), 1 510 079 gīv.
5. Tulūza (prancūzėškā Toulouse),	1 454 158 gīv.
6. Bordo (prancūzėškā Bordeaux, 1 363 711	16 gīv.
7. Nants (prancūzėškā Nantes), 1 011 020 gīv.
8. Strasbūrs (prancūzėškā Strasbourg,	853 110 gīv.
9. Monpeljė (prancūzėškā Montpellier), 801 595 gīv.
10. Rens (prancūzėškā Rennes), 755 668 gīv.


## Akuonuomėka
Prancūzėjės akuonuomėka vertėnama kāp devėnta aba dešėmta vagol dėdoma svieta. Svieta Prekības Organizacėjės doumenīm, Prancūzėjė vagol ekspuorta apėmtis 2009 m. ožjiemė 6 vėita. Prancūzėjė palėikt svarbė kondoulėnės energėjės dėrbėntuojė. Terp G7 šaliū īr mažiausē onglėis dijoksėdo tročėjonti valstībė.
Prancūzėjė ožjėm pėrma vėita vagol torėstu skaitlio - šali 2018 m. aplonkė 89,4 mln. torėstu.

## Demuograpėjė
Nu prīšistuorėnė čiesa Prancūzėjė bova prekības, mėgracėju ėr isiveržėmū šakėnė. Ketorės pagrėndėnės Euruopas etnėnės gropės - pruokeltā, keltā (galā ė bretuonā), luotīnā ė germanā (frankā, borgundā, vikingā, vestguotā) maišies tarposavie. Vuo nu XIX o. prasėdiejė nauja mėgrantu bonga, daugiausē anėi bova italā, ispanā, belgā, puortugalā, lėnkā, armienā, tēpuogė žīdā iš Rītū Euruopas.
Pu Ontruosės svieta vainuos prasėdiejė ganietėnā dėdlė imigracėjė ėš Tretiuojė svieta šaliū, īpatingā daug prieteliu atvīka ėš bovosiu Prancūzėjės koluonėju. Vėsas tuos imigracėju bongas padėrba Prancūzėjė etnėškā vėina ėš ivairiausiū Euruopas šaliū. Nepaisont tuo, vės dar gajos Prancūzėjės, kāp galu valstībės, stereotėps. Pažīmietėna tēpuogė tas, ka imigrantā ėš kėtū Euruopas valstībiū grētiau integrounas i valstībės akuonuomėni, koltūrėni ė suocēlėni gīvenėma, nekāp Tretiuojė svieta šaliū atvīkielē.
Vagol gīventuojū skaitlio Prancūzėjė užjem tretė vėita Euruopuo pu Rosėjės ė Vuokītėjės.
Krėkštiuonē sodara aplė 51,1 %, musulmuonā 5,6 %, žīdā 0,8 % gīvėntuoju.

## Koltūra
Prancūzėjės koltūra neabejuotėnā īr vėina iš dėdliausiū, seniausiū ė vairiausiu Euruopas koltūru. Prancūzėjės koltūrėnės puozicėjės bova ėškėvuotas da vėdoromžēs. Ipatėngā Prancūzėjės koltūrėnis vaidmou sostėpriejė XVII o., katros Euruopuo laikuoms Prancūzėjės omžiom. Prancūzėjės karaliaus dvars vėsā Euruopā diktava madas ė taisīklės (maduos, tēpuogė ė mena repotacėjė, Parīžios siekmėngā ėšlaika ligė pat dabartėnė čiesa). Būtent toukart prancūzū kalba patapa vėsū cėvėlėzoutu aristuokratū, dėpluomatu ė paprastiausē ėšsėlavėnosiu prieteliu bėndravėma kalba.
Ė šėndėi Prancūzėjuo gal atrastė daugībė arkitektūras pamėnklu - nu ruomantėkas ligė muodernėzma. Prancūzėjės intelektualėnis gīvenėms klestė jau nu XVIII o. enciklopedisū čiesu. XIX ė XX o. sandūruo dailie ivīka dėdlės reikšmies pruoveržis - sosėkūrė impresiuonėstu muokīkla, katruos ožvado tapa Kluods Muonė. Žīmiausis anuo abruozdos - „Ondėns lelėjės“.
Prancūzū literatūras istuorėjuo vielgė gauso svieta garsa pavardiū. Ožtėnk pamėnavuotė „Trėjū moškėitėninku“ ė „Grafa Muontekrista“ autuorio Aleksandra Diuma, „Parīžiaus katedras“ autuorio Vėktuora Hugo arbe „20 000 mīliū pu ondėnio“ autuorio Žiuli Verna. Ėš feluosuopu mėlžėnėška duovi Vakarū fėluosuopėjē palėka Renė Dekarts, Paskalis, Mėšelis Fuko, Žans Polis Sartros, Albers Kamiu ė kėtė.

### Spuorts
Prancūzėjuo kuožnās metās īr organėzounams Tour de France. Tēpuogė tonkē žaidams fotbuols, Prancūzėjė tor magtīngas fotbuola ė krepšėnė kuomandas. Prancūzėjuo 1938 m. vīka III svieta fotbuola čempijuonats, 1960 m. – I Euruopas fotbuola čempijuonats, 1984 m. – VII Euruopas fotbuola čempijuonats, 1998 m. – XVI svieta fotbuola čempijuonats, 2016 m. - XV Euruopas fotbuola čempijuonats.
Parīžiuo do sīkio organėzoutas Olimpėnės žaidīnės: 1900 ė 1924 m., vuo 2024 m. žaidīnės Parīžiuo vīks treti sīki.

## Nūruodas
- Oficiali Prancūzėjės Prezidėntūras svetainė (onglu, ispanu, prancūzu ė vuokītiu kalba)
- Internetėnė svetainė aplė Prancūzėjė (onglu, ispanu, prancūzu ė vuokītiū kalba)
- Prancūzėjės gėds: infuormacėjė torėstams (onglu kalba)
- Internetėnė svetainė aplė Prancūzėjės koltūra (prancūzu kalba)
- Prancūzu koltūras cėntros (lietoviu ė prancūzu k.)
- Prancūzėjės ambasada Lietovuo
- Uorā Prancūzėjuo


Prancūzėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas=République Française|
 kilm=Prancūzėjės|
 angl=France|
 vėliava=Flag of France (1794–1815, 1830–1974, 2020–present).svg|
 herbas=Armoiries république française.svg|
žem=Europe location FRA.png|
 kalbos=[[Prancūzu kalba|prancūzu]]|
 sostinė=[[Parīžios]]|
 didžiausiasMiestas=[[Parīžios]]|
 valdovų=2|
 titulas1=[[Prezidėnts]]|
 pavardė1=[[Emanuelis Makrons]]|
 titulas2=[[Mėnėstros pėrmėninks]]|||
 pavardė2=[[:fr:Michel Barnier|Michel Barnier]]|
 plotoVieta=41|
 plotas=643&nbsp;427|
 vandens=0,26%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (pruogn.)|
 gyventojuVieta=20|
 gyventoju=62&nbsp;752&nbsp;136|
 gyventojuTankis=97,53|
 tankumoVieta=76|
 BVPMetai=[[2006]] (pruogn.)|
 BVPVieta=7|
 BVP=1&nbsp;871,00|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=30&nbsp;100|
 BVPGyventojuiVieta=23|
 valiuta=[[Euras]]|
 laikoJuosta=UTC+1 (CET)|
 vasarosLaikas=UTC+2|
 nepriklausomybėsĮvykis=[[Verdena taika]]|
 nepriklausomybėsDatos=[[843]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=ikorta|
 TLD=fr|
 telKodas=+33
 }}
'''Prancūzėjės Respoblėka''', '''Prancūzėjė''' ({{fr|République Française, La France}}) īr šalės [[Euruopa|Euruopuo]], [[ES]] ė [[NATO]] narė. Prancūzėjės krontus skalaun [[Atlanta ondėnīns]] ė [[Vėdoržemė jūra]]. Pėitūs tor robežio so [[Ispanėjė]], šiaurie so [[Vuokītėjė]], [[Belgėjė]], [[Lioksemborgs|Lioksemborgo]], [[Šveicarėjė]], [[Monaks|Monako]], [[Andora]], vuo rītūs - so [[Italėjė]]. Diel terituorėjės skvarmas patīs prancūzā sava šali čiesās vadėn [[šešėkompis|šešėkompio]] (''L'Hexagone'').

Prancūzėjės pavadėnėms kėlėma ėš [[frankā|franku]], vėinuos germanu gėntėis, varda. Frankā dabartėnės Prancūzėjės terituorėjuo pasėruodė ė anon ožvaldė pu Vakarū [[Ruomas Imperėjės žlogėms|Ruomas Imperėjės žlogėma]].

== Istuorėjė ==

Pėrmė̄jė rašītėnē šaltenē, karėi pateik žėniū aplė Prancūzėjės terituorėjuo gīvenosės gėntis, īr graikū. Maždaug nu [[Žalvarė omžios|Žalvarė omžiaus]] dabartėnės Prancūzėjės terituorėjė bova apgīvendėnta [[galā|galu]] ([[keltā|keltu]] gėntės).

I. o. pr. Kr. vėdorie [[Ruoma]] ožkariava Galėjė, ale V o. dabartėnė Prancūzėjės terituorėjė palėka glabna Franku valstībės dalėm.

Vagol Verdena sotarti 843 m. sokorta Vakarū Frankū karalīstė ožjiemė terituorėjė, paviedė i dabartėnės Prancūzėjės. Nu X. o. šalės praded vadėntėis Prancūzėjė. Ligė XII o. vėdorė šalie vīrava feuodalėnis sosėskaldīms.

1337 m. prasėdiejė [[Šėmtmetėnė vaina]], katra so pertraukuom troka mažne 100 metū. Anamė baisē pasireiškė toukart da paprasta valstėitė [[Žana d'Ark]]. Ta vaina bova paskojis karaliaus [[Karuolis VII|Karuolė VII]] žėngsnis vėinėjont Prancūzėjė - ėšvėjos onglos iš Prancūzėjės žėmiu bova galotėnā pripažėnta karaliaus valdžia ė prietėlems atsėrada tautėnės savėmuonės jausmos. Vaina pasibėngė 1457 m.

1792 m. ivīka [[Dėdliuojė Prancūzėjės revoliucėjė]], par katruo šalės palėka [[respoblėka]]. 1799 m. valdžė i sava ronkas pajiemė [[Napoleuons Buonaparts]], katros miegėna ožkariautė vėsa Euruopa.

== Puolitėnė sėstėma ==

Dabartėnė kuonstitucėjė bova prijėmta [[1958]] m. [[siejės 28]] d. 

Istatīmu leidamuojė valdžė - Naciuonalėnė Asambliejė (''Assemblée Nationale''), katruo dėrb 5 metū kadencėjė ėšrinktė deputatā. Dalės istatīmū leidžiamuosės valdžiuos prigol Senatou.

== Geuograpėjė ==

Prancūzėjē būdėngė baisē ivairūs kraštuovaizdē, pradedont nu pakrontės līgomū šiaurie ė vakarūs, kor Prancūzėjė skalaun Šiaurės jūra ė Atlanta ondėnīns, bėngont kalnū grondėniem pėitūs (Pirienā) ė pėitrītiūs ([[Alpės]]), kor īr aukštiausė Euruopas vėršokalnė - [[Muonblans]] (4810 m).

Tarp tū kraštuovaizdiu isiterposės līgomas ė kalnā, tuokėi kāp ''Cėntrėnis masīvs'' a ''Vuogiezā'' ė ėš anū ėštekontiu opiū baseinā - [[Luara]]s, [[Ruona]]s, [[Garuona]]s ė [[Sena]]s.

== Admėnėstracėnis soskėrstīms ==
[[Abruozdielis:Acta Eruditorum - III mappe Francia, 1703 – BEIC 13363829.jpg|thumb|''Francia'', 1703]]

Prancūzėjė soskėrstīta i 13 žemīnėnės Prancūzėjės regijuonus (''région de France métropolitaine'') ė 5 ožjūrė regijuonus (''régions d’outre–mer''). Regijuonus sodara 100 departamėntu. Tēpuogė īr kuolektīvėnės terituorėjės (''Collectivités territoriales'') ė pėitėnės ė antarktėkas terituorėjės.

Žemīna terituorėjės:
* Akvėtanėjė-Lėmozens-Puatū-Šarants (''Aquitaine-Limousin-Poitou–Charentes'')
* [[Bretanė]] (''Bretagne'')
* Borgondėjė-Franš-Kontie (''Bourgogne-Franche–Comté'')
* Cėntros (''Centre'')
* Elzasos-Šampanė-Ardienā-Lotaringėjė (''Alsace-Champagne–Ardenne-Lorraine'')
* Il de Fransos (''Île–de–France'')
* [[Kuorsėka]] (''Corse'')
* Langeduoks-Rosėjuons-Vėdorė Pėrienā (''Languedoc–Roussillon-Midi–Pīrénées'')
* Luaras kraštos (''Paīs–de–la–Loire'')
* [[Nuormandėjė]] (''Normandie'')
* Overnė-Ruona-Alpės (''Auvergne-Rhône–Alpes'')
* Provansos-Alpės-Žīdrāsis kronts (''Provence–Alpes–Côte d’Azur'')
* Šiaurė-Pa de Kalie-Pėkardėjė (''Nord–Pas–de–Calais-Picardie'')

Ožjūrė departamėntā (''Départements d’outre mer''):
* [[Gvadelopa]],
* [[Prancūzėjės Gviana]],
* [[Martėnėka]],
* [[Majuots]],
* [[Rejonjuons]].

== Miestā ==
Parašītė dėdliausė šalėis miestā vagol gīvėntuoju skaitlio.
# [[Parīžios]] ({{fr|Paris}}), 13 114 718 gīv.
# [[Lijons]] ({{fr|Lyon}}), 2 280 845 gīv.
# [[Marselis]] ({{fr|Marseille}}), 1 873 270 gīv.
# [[Lilė]] ({{fr|Lille}}), 1 510 079 gīv.
# [[Tulūza]] ({{fr|Toulouse}}),	1 454 158 gīv.
# [[Bordo]] ({{fr|Bordeaux}}, 1 363 711	16 gīv.
# [[Nants]] ({{fr|Nantes}}), 1 011 020 gīv.
# [[Strasbūrs]] ({{fr|Strasbourg}},	853 110 gīv.
# [[Monpeljė]] ({{fr|Montpellier}}), 801 595 gīv.
# [[Rens]] ({{fr|Rennes}}), 755 668 gīv.

== Akuonuomėka ==

Prancūzėjės akuonuomėka vertėnama kāp devėnta aba dešėmta vagol dėdoma svieta. [[Svieta Prekības Organizacėjė]]s doumenīm, Prancūzėjė vagol ekspuorta apėmtis [[2009]] m. ožjiemė 6 vėita. Prancūzėjė palėikt svarbė [[kondoulėnė energėjė|kondoulėnės energėjės]] dėrbėntuojė. Terp [[G7]] šaliū īr mažiausē [[onglėis dijoksėds|onglėis dijoksėdo]] tročėjonti valstībė.

Prancūzėjė ožjėm pėrma vėita vagol torėstu skaitlio - šali 2018 m. aplonkė 89,4 mln. torėstu.

== Demuograpėjė ==

Nu prīšistuorėnė čiesa Prancūzėjė bova prekības, mėgracėju ėr isiveržėmū šakėnė. Ketorės pagrėndėnės Euruopas etnėnės gropės - pruokeltā, keltā (galā ė [[bretuonā]]), [[luotīnā]] ė [[germanā]] ([[frankā]], [[borgundā]], [[vikingā]], [[vestguotā]]) maišies tarposavie. Vuo nu XIX o. prasėdiejė nauja mėgrantu bonga, daugiausē anėi bova [[italā]], [[ispanā]], [[belgā]], [[puortugalā]], [[lėnkā]], [[armienā]], tēpuogė [[žīdā]] iš [[Rītū Euruopa]]s.

Pu [[Ontra svieta vaina|Ontruosės svieta vainuos]] prasėdiejė ganietėnā dėdlė imigracėjė ėš Tretiuojė svieta šaliū, īpatingā daug prieteliu atvīka ėš bovosiu Prancūzėjės koluonėju. Vėsas tuos imigracėju bongas padėrba Prancūzėjė etnėškā vėina ėš ivairiausiū Euruopas šaliū. Nepaisont tuo, vės dar gajos Prancūzėjės, kāp galu valstībės, stereotėps. Pažīmietėna tēpuogė tas, ka imigrantā ėš kėtū Euruopas valstībiū grētiau integrounas i valstībės akuonuomėni, koltūrėni ė suocēlėni gīvenėma, nekāp Tretiuojė svieta šaliū atvīkielē.

Vagol gīventuojū skaitlio Prancūzėjė užjem tretė vėita Euruopuo pu [[Rosėjė]]s ė [[Vuokītėjė]]s.

Krėkštiuonē sodara aplė 51,1 %, musulmuonā 5,6 %, žīdā 0,8 % gīvėntuoju.
[[Abruozdielis:Paris 06 Eiffelturm 4828.jpg|thumb|right|240px|Prancūzėjės sėmbuolis - [[Eifelė buokšts]] [[Parīžios|Parīžiou]]]]

== Koltūra ==

Prancūzėjės koltūra neabejuotėnā īr vėina iš dėdliausiū, seniausiū ė vairiausiu Euruopas koltūru. Prancūzėjės koltūrėnės puozicėjės bova ėškėvuotas da [[vėdoromžē]]s. Ipatėngā Prancūzėjės koltūrėnis vaidmou sostėpriejė XVII o., katros Euruopuo laikuoms Prancūzėjės omžiom. Prancūzėjės karaliaus dvars vėsā Euruopā diktava madas ė taisīklės ([[mada|maduos]], tēpuogė ė mena repotacėjė, [[Parīžios]] siekmėngā ėšlaika ligė pat dabartėnė čiesa). Būtent toukart [[prancūzū kalba]] patapa vėsū cėvėlėzoutu aristuokratū, dėpluomatu ė paprastiausē ėšsėlavėnosiu prieteliu bėndravėma kalba.

Ė šėndėi Prancūzėjuo gal atrastė daugībė arkitektūras pamėnklu - nu ruomantėkas ligė [[muodernėzmos|muodernėzma]]. Prancūzėjės intelektualėnis gīvenėms klestė jau nu XVIII o. enciklopedisū čiesu. XIX ė XX o. sandūruo dailie ivīka dėdlės reikšmies pruoveržis - sosėkūrė impresiuonėstu muokīkla, katruos ožvado tapa [[Claude Monet|Kluods Muonė]]. Žīmiausis anuo abruozdos - „Ondėns lelėjės“.

Prancūzū literatūras istuorėjuo vielgė gauso svieta garsa pavardiū. Ožtėnk pamėnavuotė „Trėjū moškėitėninku“ ė „Grafa Muontekrista“ autuorio [[Aleksandrs Diuma|Aleksandra Diuma]], „Parīžiaus katedras“ autuorio [[Victor Hugo|Vėktuora Hugo]] arbe „20 000 mīliū pu ondėnio“ autuorio [[Jules Verne|Žiuli Verna]]. Ėš feluosuopu mėlžėnėška duovi Vakarū fėluosuopėjē palėka [[Renė Dekarts]], [[ Blaise Pascal|Paskalis]], [[Mėšelis Fuko]], [[Žans Polis Sartros]], [[Albers Kamiu]] ė kėtė.

=== Spuorts ===
Prancūzėjuo kuožnās metās īr organėzounams ''[[Tour de France]]''. Tēpuogė tonkē žaidams [[fotbuols]], Prancūzėjė tor magtīngas fotbuola ė krepšėnė kuomandas. Prancūzėjuo 1938 m. vīka [[III svieta fotbuola čempijuonats]], 1960 m. – [[I Euruopas fotbuola čempijuonats]], 1984 m. – [[VII Euruopas fotbuola čempijuonats]], 1998 m. – [[XVI svieta fotbuola čempijuonats]], 2016 m. - [[XV Euruopas fotbuola čempijuonats]].

Parīžiuo do sīkio organėzoutas [[Olimpėnės žaidīnės]]: [[1900 m. olimpėnės žaidīnės|1900]] ė [[1924 m. olimpėnės žaidīnės|1924]] m., vuo [[2024 m. vasaras olimpėnės žaidīnės|2024]] m. žaidīnės Parīžiuo vīks treti sīki.

== Nūruodas ==
*[https://web.archive.org/web/20070819041108/http://www.elysee.fr/elysee/elysee.fr/anglais/speeches_and_documents/2007/2007_speeches_and_documents.76693.html Oficiali Prancūzėjės Prezidėntūras svetainė] (onglu, ispanu, prancūzu ė vuokītiu kalba)
* [https://web.archive.org/web/20080525182436/http://www.service-public.fr/etranger/english.html Internetėnė svetainė aplė Prancūzėjė] (onglu, ispanu, prancūzu ė vuokītiū kalba)
* [https://web.archive.org/web/20150617101158/http://www.us.franceguide.com/ Prancūzėjės gėds: infuormacėjė torėstams] (onglu kalba)
* [https://web.archive.org/web/20070717140036/http://cocorico.com/ Internetėnė svetainė aplė Prancūzėjės koltūra] (prancūzu kalba)
* [https://web.archive.org/web/20071008231933/http://www.centrefrancais.lt/index.php/pageid/818 Prancūzu koltūras cėntros] (lietoviu ė prancūzu k.)
* [https://web.archive.org/web/20070813063607/http://www.ambafrance-lt.org/ Prancūzėjės ambasada Lietovuo] 
* [http://france.meteo.growiktionary.org/ Uorā Prancūzėjuo]
<hr align="center" noshade size="4" width="100%" />

{{Euruopa}}

[[Kateguorėjė:Prancūzėjė| ]]
[[Kateguorėjė:Valstībės]]
[[Kateguorėjė:Nedielės straipsnis]]