# Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė īr glabna katalėku bažninčė Plongie. Vėina dėdliausiu Lietvoas bažninčiu, arkitektūras pamėnklos. Parapėjuo tēpuogė īr Staneliu šv. Kazėmiera bažninčė, Plongės Vėsū Švėntū kuoplīčė.
1570 m. paskėrta fundacėjė Plongės bažninčės būdavuojėmou. 1590 m. bažninčė prigolė evangelėkams refuormatams, paskiau 1617 m. pabūdavuota katalėku bažninčė, atdarīta parapėjės muokīkla. 
Na vėina sīki nusariuojė gaisrā. Vėins anū bova 1812 m. Konėgs Apuolėnars Kolakauskis Plongės bažninčiuo 1863 m. perskaitė sokėlėliu atšaukėma, diukuo gava 100 robliu bauda ėr ėškelts i Saluotios. 1797-1934 m. stuoviejė medėnė bažninčė, ligė kuolē bova bėngta būdavuotė dabartėnė neoruomanėnė bažninčė.
Naują bažninčė 1933 m. siejės 24 d. konsekrava vīskops Jostėns Staugaitis, ale vėdo švītrava ligė 1940 m. Bažninčiuo tēpuogė īr varguonā, anās varguonava varguonėninks ė kompozėtuorios Ontans Puocios.
Bažninčės švėntuoriuo īr tuokėtās pamėnklā ė znuokā:
- 1940-1953 m. kankėniams atmėntė (skolptuoriosOntans Vaškis, 1989 m.)
- Senuosės bažninčės (1797-1934) vėitā paruodītė
- Lietovuos krėkšta 500-uoms metėnėms (skolp. Vėlios Uorvīds, 1987 m.)
- Dvėgobs krīžios nu AIDS lėguos
- Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčē nusėpelniosėms konėgams (skolp. Vlads Stombros, 1983 m.)
- Konėgams Jūzapou Pačėnskiou (1935–1990), Alfuonsou Priduotkou (1923–2000), Petrou Našlienou-Kėrbeliou (1916–2003)


Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė
{{ltbaz|Façade of the Church of St. John the Baptist in Plungė, Lithuania in 2018.jpg|Telšiū|Plongės|Plongės rajuons|Plongė|Vītauta g. 34|plītu mūrs|[[1933]] m.|[[neoruomanėka]]|Vītauts Gedvainis}}

'''Plongės Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčė''' īr glabna katalėku bažninčė [[Plongė|Plongie]]. Vėina dėdliausiu Lietvoas bažninčiu, arkitektūras pamėnklos. Parapėjuo tēpuogė īr [[Staneliu šv. Kazėmiera bažninčė]], [[Plongės Vėsū Švėntū kuoplīčė]].

[[1570]] m. paskėrta fundacėjė [[Plongė]]s bažninčės būdavuojėmou. [[1590]] m. [[bažninčė]] prigolė [[Evangelėkā refuormatā|evangelėkams refuormatams]], paskiau [[1617]] m. pabūdavuota [[katalėkā|katalėku]] bažninčė, atdarīta parapėjės muokīkla. 

Na vėina sīki nusariuojė gaisrā. Vėins anū bova [[1812]] m. Konėgs Apuolėnars Kolakauskis Plongės bažninčiuo [[1863]] m. perskaitė [[1863 m. sokėlėms|sokėlėliu atšaukėma]], diukuo gava 100 robliu bauda ėr ėškelts i [[Saluotē|Saluotios]]. 1797-1934 m. stuoviejė medėnė bažninčė, ligė kuolē bova bėngta būdavuotė dabartėnė neoruomanėnė bažninčė.

Naują bažninčė 1933 m. siejės 24 d. konsekrava vīskops [[Jostėns Staugaitis]], ale vėdo švītrava ligė [[1940]] m. Bažninčiuo tēpuogė īr varguonā, anās varguonava varguonėninks ė kompozėtuorios [[Ontans Puocios]].

Bažninčės švėntuoriuo īr tuokėtās pamėnklā ė znuokā:

* 1940-1953 m. kankėniams atmėntė (skolptuorios[[Ontans Vaškis]], 1989 m.)
* Senuosės bažninčės (1797-1934) vėitā paruodītė
* Lietovuos krėkšta 500-uoms metėnėms (skolp. [[Vėlios Uorvīds]], 1987 m.)
* Dvėgobs krīžios nu [[AIDS]] lėguos
* Šv. Juona Krėkštītuojė bažninčē nusėpelniosėms konėgams (skolp. [[Vlads Stombros]], 1983 m.)
* Konėgams Jūzapou Pačėnskiou (1935–1990), Alfuonsou Priduotkou (1923–2000), Petrou Našlienou-Kėrbeliou (1916–2003)

[[Kateguorėjė:Plongė]]
[[Kateguorėjė:Žemaitėjės bažninčės]]