# Grozėjė
Grozėjė, da vadėnama Sakartvelo īr valstībė Euruopas ė Azėjės robežiuo, Ožkaukazie. Robežiounas so Rosėjė, Armienėjė, Azėrbaidžiano ė Torkėjė.
Grozėjė sėik integracėjės ī ES ė NATO.

## Istuorėjė
Grozėjuo žmuonis gīvena nū vėdorėnė paleuolėta. VI o. pr. Kr. sosėkūrė vakarū Grozėjės valstībė Kuolkėdė, vuo IV o. pr. Kr. Grozėjės rītūs - Iberėjė. Pū ton, šali ožkariava asėrā, Aleksandros Dėdlīsės. Da 327 m. krėkštiuonībė paskelbta valstībėnė Grozėjės viera. 
X o. pabėnguo Grozėjė bova sovėinīta, prasediejė vadėnams "Grozėjės auksa omžios". Pū ton ėlga čiesa Grozėjė prigolė Osmanu Imperėjē, pū ton Persėjē ė Rosėjē.
Pū Spalė revoliucėjės Rosėjuo Grozėjė paskelbė naprīgolnoma 1918 m. gegožė 26 d., bat anou 1921 m. ožpoulė Rauduonuojė armėjė ė pajūngė jiega pri SSRS.
XX o. devīnta dešimtmetė pabėnguo Grozėjuo sosėskvarmava liuosoma kostiejėms, diukuo da 1991 m. balondė 9 d. Grozėjė ontruojė lėika pasėskelbė esontė liuosa.
Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo prasėdiejė atsėskīrėma ė liuosoma nūg Grozėjės kostiejėms. Separatėstam pagelbiejė Rosėjė gėnklās. Rosėjė daug lėiko kaltėna Grozėjė, ka anā prigolontiam Pankėsė slienie īr čečienu kuovuotuojē, katrėi kariaun ož Čečienėjės liousoma nūg Rosėjės.
2003 m. Grozėjės prezidėnta Eduarda Ševarnadzė par "Ruožiu revoliucėjė" nuvertė jaunė, pruogresīvūs provakarėitėškė līderē. 2004 m. sausė mienesie prezidėnto bova ėšrīnkts Mėkails Saakašvėlis, katros bova ožbėngės muokslus JAV. Grozėjuo prasėdiejė muodernėzacėjė, bova atliousėnta akanuomėka, refuormas ženklē somažėna korupcėjė šalie. 
2008 m. sostėpriejė kuova so Pėitū Osetėjės separatėstās. Rogpjūtė 8 d. Grozėjė isėveržė i Osetėjė, katra tujaus puol gīniuotė Rosėjė. Prasėdiejė Pėitū Osetėjės vaina. Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo īr palėkės išaldīts kuonflėkts.

## Geuograpėjė ė klimats
Geuograpėškā Grozėjė īr Azėjės šalės, bat koltūrėškā priskėrama Euruopā. Grozėjės kraštuovaizdis īr nalīgos, 2/3 terituorėjės ožjem kalnā.
Dėdliausė miestā (2004 m. sausė 1 d.):
- Tbėlėsis (1,07 mln. gīv.)
- Kotaisis (183,3 tūkst. gīv.)
- Batomis (116,9 tūkst. gīv.)
- Rostavis (114,7 tūkst. gīv.)
- Sokomis (92,3 tūkst. gīv.) (Abkazėjuo)
- Zogdėdis (67,9 tūkst. gīv.)
- Guoris (48,8 tūkst. gīv.)
- Puotis (46,6 tūkst. gīv.)


## Admėnėstracėnis skėrstīms
Grozėjė soskėrstīta ī 9 regijuonus, katrūs sodara 70 pruovėncėju, 2 autuonuomėnės respoblėkas: Abkazėjė ė Adžarėjė ė vėina autuonuomėnė respoblėka - Pėitū Osetėjė. Abkazėjė ė Pėitū Osetėjė praktėškā Grozėjės nier valduomas.

## Akuonuomėka
Grozėjės akuonuomėka īr vėina liousiausio vėsam regėjuonė. Īr aukšts akuonuomėnė liousoma indeksa rezultats. Akuonuomėkuo vīraun torėzmos, kemėjės, maista pramuonė. Grētā vīkduoma akuonuomėnės refuormas, katrū pamatėnis tėkslos padėrbtė Grozėjė vėina ėš liousiausiū svieta akuonuomėku īr. Tas trauk ožrobežė investėcėjės.

## Nūruodas
- Infuormacėjė aple Grozėjė (onglu kalba, vuokītiu kalba, rosu kalba ė grozėnu kalba).


Grozėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''საქართველო'''<br />'''Sakartvelo'''|
 kilm=Grozėjės|
 angl=Georgia|
 vėliava=Flag_of_Georgia.svg|
 herbas=Georgian_COA.jpg|
 kalbos=[[grozėnu kalba|grozėnu]]|
 sostinė=[[Tbėlėsis]]|
 didžiausiasMiestas=[[Tbėlėsis]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prėzidėnts|
 pavardė1=[[Salome Zurabishvili]] (სალომე ზურაბიშვილი)|
 titulas2=Ministros pėrmėninks|
 pavardė2=[[Irakli Kobakhidze]] (ირაკლი კობახიძე)|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=118|
 plotas=69&nbsp;700|
 vandens=|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=113|
 gyventoju=4&nbsp;661&nbsp;473|
 gyventojuTankis=66,88|
 tankumoVieta=97|
 BVPMetai=[[2006]] (progn.)|
 BVPVieta=117|
 BVP=17,79|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=3&nbsp;800|
 BVPGyventojuiVieta=119|
 valiuta=Lari (GEL)|
 laikoJuosta=UTC +3|
 vasarosLaikas=UTC +4|
 nepriklausomybėsĮvykis=nū [[TSRS]]|
 nepriklausomybėsDatos=[[1991]] [[balondė 9]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskelbta|
 TLD=ge|
 telKodas=+995
}}
[[Abruozdielis:Georgia cities01.png|thumb|250px|right]]
'''Grozėjė''', da vadėnama '''Sakartvelo''' īr valstībė [[Euruopa]]s ė [[Azėjė]]s robežiuo, Ožkaukazie. Robežiounas so [[Rosėjė]], [[Armienėjė]], [[Azėrbaidžians|Azėrbaidžiano]] ė [[Torkėjė]].

Grozėjė sėik integracėjės ī [[ES]] ė [[NATO]].

== Istuorėjė ==
Grozėjuo žmuonis gīvena nū vėdorėnė [[paleuolėts|paleuolėta]]. [[VI o. pr. Kr.]] sosėkūrė vakarū Grozėjės valstībė Kuolkėdė, vuo [[IV o. pr. Kr.]] Grozėjės rītūs - [[Iberėjė]]. Pū ton, šali ožkariava [[asėrā]], [[Aleksandros Dėdlīsės]]. Da 327 m. [[krėkštiuonībė]] paskelbta valstībėnė Grozėjės viera. 

[[X omžios|X o.]] pabėnguo Grozėjė bova sovėinīta, prasediejė vadėnams "Grozėjės auksa omžios". Pū ton ėlga čiesa Grozėjė prigolė [[Osmanu imperėjė|Osmanu Imperėjē]], pū ton [[Persėjė|Persėjē]] ė [[Rosėjės imperėjė|Rosėjē]].

Pū [[Spalė revoliucėjė]]s Rosėjuo Grozėjė paskelbė naprīgolnoma [[1918]] m. [[gegožė 26]] d., bat anou [[1921]] m. ožpoulė [[Rauduonuojė armėjė]] ė pajūngė jiega pri [[SSRS]].

[[XX omžios|XX o.]] devīnta dešimtmetė pabėnguo Grozėjuo sosėskvarmava liuosoma kostiejėms, diukuo da [[1991]] m. [[balondė 9]] d. Grozėjė ontruojė lėika pasėskelbė esontė liuosa.

[[Abkazėjė|Abkazėjuo]] ė [[Pėitū Osetėjė|Pėitū Osetėjuo]] prasėdiejė atsėskīrėma ė liuosoma nūg Grozėjės kostiejėms. Separatėstam pagelbiejė [[Rosėjė]] gėnklās. Rosėjė daug lėiko kaltėna Grozėjė, ka anā prigolontiam Pankėsė slienie īr čečienu kuovuotuojē, katrėi kariaun ož [[Čečienėjė]]s liousoma nūg Rosėjės.

[[2003]] m. Grozėjės prezidėnta [[Eduards Ševarnadzė|Eduarda Ševarnadzė]] par "[[Ruožiu revoliucėjė]]" nuvertė jaunė, pruogresīvūs provakarėitėškė līderē. [[2004]] m. sausė mienesie prezidėnto bova ėšrīnkts [[Mėkails Saakašvėlis]], katros bova ožbėngės muokslus [[JAV]]. Grozėjuo prasėdiejė muodernėzacėjė, bova atliousėnta akanuomėka, refuormas ženklē somažėna [[korupcėjė]] šalie. 

[[2008]] m. sostėpriejė kuova so Pėitū Osetėjės separatėstās. Rogpjūtė 8 d. Grozėjė isėveržė i Osetėjė, katra tujaus puol gīniuotė Rosėjė. Prasėdiejė [[Pėitū Osetėjės vaina (2008 m.)|Pėitū Osetėjės vaina]]. Abkazėjuo ė Pėitū Osetėjuo īr palėkės išaldīts kuonflėkts.

== Geuograpėjė ė klimats ==

Geuograpėškā Grozėjė īr [[Azėjė]]s šalės, bat koltūrėškā priskėrama [[Euruopa|Euruopā]]. Grozėjės kraštuovaizdis īr nalīgos, 2/3 terituorėjės ožjem kalnā.

Dėdliausė miestā ([[2004]] m. [[sausė 1]] d.):
* [[Tbėlėsis]] (1,07 mln. gīv.)
* [[Kotaisis]] (183,3 tūkst. gīv.)
* [[Batomis]] (116,9 tūkst. gīv.)
* [[Rostavis]] (114,7 tūkst. gīv.)
* [[Sokomis]] (92,3 tūkst. gīv.) <small>(Abkazėjuo)</small>
* [[Zogdėdis]] (67,9 tūkst. gīv.)
* [[Guoris]] (48,8 tūkst. gīv.)
* [[Puotis]] (46,6 tūkst. gīv.)

== Admėnėstracėnis skėrstīms ==
Grozėjė soskėrstīta ī 9 regijuonus, katrūs sodara 70 pruovėncėju, 2 autuonuomėnės respoblėkas: Abkazėjė ė Adžarėjė ė vėina autuonuomėnė respoblėka - Pėitū Osetėjė. Abkazėjė ė Pėitū Osetėjė praktėškā Grozėjės nier valduomas.

== Akuonuomėka ==
Grozėjės akuonuomėka īr vėina liousiausio vėsam regėjuonė. Īr aukšts akuonuomėnė liousoma indeksa rezultats. Akuonuomėkuo vīraun torėzmos, kemėjės, maista pramuonė. Grētā vīkduoma akuonuomėnės refuormas, katrū pamatėnis tėkslos padėrbtė Grozėjė vėina ėš liousiausiū svieta akuonuomėku īr. Tas trauk ožrobežė investėcėjės.

== Nūruodas ==
* [http://www.allgeo.org Infuormacėjė aple Grozėjė] ([[onglu kalba]], [[vuokītiu kalba]], [[rosu kalba]] ė [[grozėnu kalba]]).

{{Azėjė}}
{{Euruopa}}

[[Kateguorėjė:Azėjės valstībės]]