# Rosėjė
Rosėjė (rosėškā: Россия) aba oficēlē Rosėjės Federacėjė (rosėškā: Российская Федерация) – dėdliausė palē pluotībė valstībė vėsam svietė, katruos terituorėjė tēsos nu Baltėjės jūras lėgė Ramejė ondėnīna.
Rosėjė tor veto teisė Jongtėniu Tautū Saugoma Tarībuo, tēpuogė īr daug kėtū terptautėniu organizacėju narie: G20, Šanchajaus bendradarbiavėma organizacėjės, BRIKS pėnketa, Azėjės ė Ramiuojė ondėnīna šaliū akuonuomėnis bendradarbiavėma organizacėjės, Euruopas saugoma ė bendradarbiavėma organizacėjės, Svieta prekības organėzacėjės, bat Euruopas Tarības narie nabier. Tēpuogė vaduovaun tuokiuom organizacėjuom, kāp Liousū valstībiu sandrauga, Kuolektīvėnė saugoma sotartėis organizacėjė ėr Eurazėjės akuonuomėnė sājonga. Rosėjuo īr 30 UNESCO svieta pavelda objektu.

## Akuonuomėka
Rosėjė tora gausoma gomtuos ėštekliu, truopnē dėdli šmuota naptas, gamtėniu doju, auksa, onglėis, gelžėis rūdas, brinkūliu ė tēp tuoliau. Vēk daug sonkiuosės pramuonės (mašėnu, metalorgėjės, metala ėšdėrbėma, kemėjės), tepuogė jiedė, alektruonėkas dėrbīklu, ondens, šėlomėniu ėr kondoulėniu alektrėniu. Plietuojams žemės ūkis – rosā augėn javus, sokrėnius ronkuolius, vāsmedius, grėkus; dėdlē svarbė ī žvejība, medė kėrtėms ėr ėšdėrbėms.
Rosėjuo dėdlis parskīrėms palē žmuoniū baguotoma – ī dėdlē baguotu žmoniū, katrėi valda daugoma šalėis ūkė, vuo kėtūm gīvenėma līgis, pamieravus so baguotēs, biednos.

## Geuograpėjė
Rosėjė īr dėdliausė Svieta valstībė, katruos terituorėjė ēn par Euruopa ė Azėjė.

### Sobjektā
Rosėjė īr federacėnė valstībė. Federacėjė sosīded ėš 85 federacėjės sobjektu. 1993 m., prėjiemos Rosėjės Kuonstėtocėjė bova 89 federacėjės sobjektā, bat anū skaitlios somenka apjūngont anūs. Pū nalagaliuos Krīma aneksėjės bova prajūngtė da do sobjekto – Sevastuopuolis ė Krīma respoblėka, a per 2022 m. Rosėjės invazėjė i Ukraina — da daugiau rītėnės Ukrainas žemiu.
Federacėjės sobjektu sārašos:
(skliaustūs nuruodīts sobjekta cėntros):
- 22 respoblėkas:
  - Adīgiejė (Mākuops),
  - Altajos (Guorna Altajsks),
  - Baškėrėjė (Ofa),
  - Borētėjė (Olan Ode),
  - Chakasėjė
  - Čečienėjė (Gruozns),
  - Čiovašėjė (Čebuoksarā),
  - Dagestans (Machačkala),
  - Ėngošėjė (Magasos),
  - Jakotėjė aba Saka (Jakotsks),
  - Kabarda-Balkarėjė (Nalčėks),
  - Kalmokėjė (Elėsta),
  - Karačerkāju Čerkesėjė (Čerkesks),
  - Karelėjė (Petruozavuodsks),
  - Kuomėjė (Sīktīvkars),
  - (laikėnā okupouts) Krīms (Sėmferuopuolis),
  - Maararėjba Marij El (Juoškar Uola),
  - Muordvėjė (Saransks),
  - Šiaurės Uosetėjė aba Alanėjė (Vladėkaukazs),
  - Tuotuorėjė aba Tatarstans (Kazanė),
  - Tova (Kīzīls),
  - Odmortėjė (Ėževsks);

- 9 kraštā:
  - Altajaus krašts (Barnaols),
  - Chabaruovska krašts (Chabaruovsks),
  - Kamčiatkas krašts (Kamčiatkas Petruopavluovsks),
  - Krasnodara krašts (Krasnodars),
  - Krasnojarska krašts (Krasnojarsks),
  - Permės krašts (Permė),
  - Prėmuorės krašts (Vladėvuostuoks),
  - Stavruopuole krašts (Stavruopuolis);
  - Ožbaikalės krašts (Čėta);

- 46 srėtīs;
  - Amūra srėtės (Blaguoveščenskos),
  - Archangelska srėtės (Archangelsks),
  - Astrachanės srėtės (Astrachanė),
  - Belguoruoda srėtės (Belguoruods),
  - Brianska srėtės (Briansks),
  - Čeliabinska srėtės (Čeliabinsks),
  - Irkotska srėtės (Irkotsks),
  - Ivanuova srėtės (Ivanuovs),
  - Jaruoslavlė srėtės (Jaruoslavlis),
  - Kaliningrada srėtės (Karaliaučios),
  - Kalugas srėtės (Kaluga),
  - Kemeruova srėtės (Kemeruovs),
  - Kiruova srėtės (Kiruovs),
  - Kuostruomas srėtės (Kuostruoma),
  - Korgana srėtės (Korgans),
  - Korska srėtės (Korsks),
  - Lenėngrada srėtės (Sankt Peterborgs),
  - Lipecka srėtės (Lipecks),
  - Magadana srėtės (Magadans),
  - Maskvuos srėtės (Maskva),
  - Murmanska srėtės (Murmansks),
  - Naugarda srėtės (Naugards),
  - Novosibirska srėtės (Novosibirsks),
  - Omska srėtės (Omsks),
  - Orenborga srėtės (Orenborgs),
  - Orijola srėtės (Orijols),
  - Penzas srėtės (Penza),
  - Pskova srėtės (Pskovs),
  - Rostova srėtės (Rostovs šalėp Dona),
  - Riazanės srėtės (Riazanė),
  - Sachalina srėtės (Južna Sachalinsks),
  - Samaras srėtės (Samara),
  - Saratova srėtės (Saratovs),
  - Smolenska srėtės (Smolensks),
  - Sverdluovska srėtės (Jekaterėnborgs),
  - Tambova srėtės (Tambovs),
  - Tiumenės srėtės (Tiumenė),
  - Tumska srėtės (Tomsks),
  - Tulas srėtės (Tula),
  - Tverės srėtės (Tverė),
  - Oljanovskola srėtės (Oljanovsks),
  - Vladėmėra srėtės (Vladėmėrs),
  - Vuolgograda srėtės (Vuolgograds),
  - Vologdas srėtės (Vologda),
  - Voroneža srėtės (Voronežos),
  - Žemotėnė Naugarda srėtės (Žemotėnis Naugards);

- 3 federacėnė glabnoma miestā:
  - Maskva,
  - Sankt Peterborgs,
  - Sevastuopuolis (de facto);

- 1 autuonuomėnė srėtės:
  - Žīdu autuonuomėnė srėtės (Biruobėdžans);

- 4 autuonuomėnės apīgardas:
  - Čiokčiu (Anadīrė),
  - Chantu-mansiu (Chanti Mansėjsks),
  - Jamala nencu (Salechards),
  - Nencu (Narjan Mars)


### Miestā
Rosėjuo īr daugiau kāp 1100 miestu ė miesteliu. Žemiau pateikams sārašos dėdliausiu miestu:

## Koltūra
Rosėjės koltūras sosėskvarmava itakuojė šalėis istuorėjė, geuograpėnė vėita, terituorėjės ėšsėplietėms, vieras ė socialėnės tradicėjės ė vakarū koltūra. Rosėjės literatūra ė fėluosuopėjė palėka dėdli duovi Euruopas mėslīsenas vīstėmoisė. Vėsam svietė žėnuomė ė ivairias kalbas pargoldītė Tuolstuojė, Antuona Čechuova, Fiuoduora Duostuojėvskė, Michaila Bulgakuova kūrėnē ė Aleksandra Poškėna puoezėjė īr. Rosā tēpuogė pavēkė klasėkėnė mozėka (žėnuomiausi kompozėtuorē Piotros Čeikovskis, Sergiejos Rachmaninuovs), baleta, arkitektūra, tapīma ė kina. Šalės bova pėrmeivė kosmuosa tīrėniejėmūs. Rosėjuo keravuojama 30 UNESCO pavelda objektu (19 anū prigol koltūras paveldou). Galuop dėdlė rosu diaspuora ožrobežiuo prisėdiejė platėnont Rosėjės koltūra aplinkou svieta.

## Istuorėjė
Rosėjė pėrma lėika palėka mėnavuota 836 m. Per sava istuorėjė egzėstava kāp Rosiuos konėgākštīstės, Kijeva Rosiuos šmuots, Rosėjės carīstė, Rosėjės imperėjė, Suovietu Rosėjė, SSRS ė Rosėjės Federacėjė. XIII o. anou ožpoulė ė pavergė monguolā totuorē. Nu anū jonga rosā galotėnē pasėliuosava pu 240 metu. XVII o. pabėnguo–18 o. pradiuo Rosėjės cars Petros Pėrms pradiejė drastėškas refuormas Rosėjės muodernėzavėmou. Anam valdont Rosėjė palėka imperėjė.
2022 m. vasarė pabėnguo ožpoulė Ukraina.
Rosėjė
{{valstibe |
 pilnaspavad=Российская Федерация|
 trump=Rosėjės|
 herbas=Coat of Arms of the Russian Federation |
 herbas-dydis = svg |
 himnas=[[Rosėjės himnos|Государственный гимн Российской Федерации]] |
 angl-pavad=Russia|
 img-pavad=Russian Federation (orthographic projection).svg|
 kalba=[[Rosu kalba]] |
 sostinė=[[Maskva]] |
 sost-koor= |
 miestas=Maskva |
 valdovas=[[prezidėnts]] |
 vald-vard=[[Vladimirs Putins]] (Владимир Путин) |
 vyriausybė=minėstros pėrmėninks |
 vard-vyriaus=[[Mikails Mišustins]] (Михаил Мишустин) |
 plotas-vieta=1-a |
 plotas=17 075 400 |
 metai=2022 |
 gyv-vieta=9-a |
 gyv=145 557 576<ref>[https://rosstat.gov.ru/storage/mediabank/chisl_%D0%9C%D0%9E_Site_01-01-2022.xlsx Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2022 года]</ref>|
 tank=8,5 |
 BVP-metai=2022 |
 BVP-vieta=11-a |
 BVP=1820 trln. $<ref name="IMF">[https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2022/April/weo-report?c=922,&s=NGDPD,PPPGDP,NGDPDPC,PPPPC,&sy=2020&ey=2027&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1 Report for Selected Countries and Subjects]</ref>|
 BVP-gyv=12 574 $<ref name="IMF"/>|
 valiuta=[[Rosėjės roblis|Roblis]] |
  laikas= (UTC+3 - UTC+12) |
   neprikl-nuo=-[[TSRS]]|
 neprikl-data= [[1990]] m. [[bėrželė 12]] d.<br /> |
 TLD= .ru .su .рф |
 telef=7 |
 kita= |
}}
'''Rosėjė''' ({{ru|Россия}}) aba oficēlē '''Rosėjės Federacėjė''' ({{ru|Российская Федерация}}) – dėdliausė palē pluotībė valstībė vėsam svietė, katruos terituorėjė tēsos nu [[Baltėjės jūra]]s lėgė [[Ramosis ondėnīns|Ramejė ondėnīna]].

Rosėjė tor [[veto]] teisė [[Jongtėniu Tautū Saugoma Tarība|Jongtėniu Tautū Saugoma Tarībuo]], tēpuogė īr daug kėtū terptautėniu organizacėju narie: [[G20]], [[Šanchajaus bendradarbiavėma organizacėjė]]s, [[BRIKS]] pėnketa, [[Azėjės ė Ramiuojė ondėnīna šaliū akuonuomėnis bendradarbiavėma organizacėjė]]s, [[Euruopas saugoma ė bendradarbiavėma organizacėjė]]s, [[Svieta prekības organėzacėjė]]s, bat [[Euruopas Tarība]]s narie nabier. Tēpuogė vaduovaun tuokiuom organizacėjuom, kāp [[Liousū valstībiu sandrauga]], [[Kuolektīvėnė saugoma sotartėis organizacėjė]] ėr [[Eurazėjės akuonuomėnė sājonga]]. Rosėjuo īr 30 [[UNESCO svieta pavelda sārašos|UNESCO svieta pavelda]] objektu.

== Akuonuomėka ==
Rosėjė tora gausoma gomtuos ėštekliu, truopnē dėdli šmuota [[napta]]s, gamtėniu doju, [[auksos|auksa]], [[onglės|onglėis]], [[gelžės|gelžėis]] rūdas, brinkūliu ė tēp tuoliau. Vēk daug sonkiuosės pramuonės (mašėnu, metalorgėjės, metala ėšdėrbėma, kemėjės), tepuogė jiedė, alektruonėkas dėrbīklu, ondens, šėlomėniu ėr kondoulėniu alektrėniu. Plietuojams žemės ūkis – rosā augėn [[javs|javus]], sokrėnius ronkuolius, vāsmedius, [[grėks|grėkus]]; dėdlē svarbė ī žvejība, medė kėrtėms ėr ėšdėrbėms.

Rosėjuo dėdlis parskīrėms palē žmuoniū baguotoma – ī dėdlē baguotu žmoniū, katrėi valda daugoma šalėis ūkė, vuo kėtūm gīvenėma līgis, pamieravus so baguotēs, biednos.

==Geuograpėjė==
Rosėjė īr dėdliausė Svieta valstībė, katruos terituorėjė ēn par [[Euruopa]] ė [[Azėjė]].

===Sobjektā===
[[Abruozdielis:Russian-regions.png|thumb|400px|Rosėjės federalėnē sobjektā]]

[[Rosėjė]] īr federacėnė valstībė. Federacėjė sosīded ėš 85 '''federacėjės sobjektu'''<ref name="Constitution65">Rosėjės kuonstėtocėjė, 65 straipsnis</ref>. 1993 m., prėjiemos Rosėjės Kuonstėtocėjė bova 89 federacėjės sobjektā, bat anū skaitlios somenka apjūngont anūs. Pū nalagaliuos [[2014 m. Krīma aneksėjės|Krīma aneksėjės]] bova prajūngtė da do sobjekto – [[Sevastuopuolis]] ė [[Krīma respoblėka]], a per [[2022 m. Rosėjės invazėjė i Ukraina]] — da daugiau rītėnės Ukrainas žemiu.

Federacėjės sobjektu sārašos:
(skliaustūs nuruodīts sobjekta cėntros):
* 22 respoblėkas:
** [[Adīgiejė]] ([[Mākuops]]),
** [[Altajaus Respoblėka|Altajos]] ([[Guorna Altajsks]]),
** [[Baškėrėjė]] ([[Ofa]]),
** [[Borētėjė]] ([[Olan Ode]]),
** [[Chakasėjė]] 
** [[Čečienėjė]] ([[Gruozns]]),
** [[Čiovašėjė]] ([[Čebuoksarā]]),
** [[Dagestans]] ([[Machačkala]]),
** [[Ėngošėjė]] ([[Magasos]]),
** [[Jakotėjė]] aba Saka ([[Jakotsks]]),
** [[Kabarda-Balkarėjė]] ([[Nalčėks]]),
** [[Kalmokėjė]] ([[Elėsta]]),
** [[Karačerkāju Čerkesėjė]] ([[Čerkesks]]),
** [[Karelėjė]] ([[Petruozavuodsks]]),
** [[Kuomėjė]] ([[Sīktīvkars]]),
** ''(laikėnā okupouts)'' [[Krīma respoblėka|Krīms]] ([[Sėmferuopuolis]]),
** [[Marėjė (Rosėjė)|Maararėjba Marij El]] ([[Juoškar Uola]]),
** [[Muordvėjė]] ([[Saransks]]),
** [[Šiaurės Uosetėjė]] aba Alanėjė ([[Vladėkaukazs]]),
** [[Tuotuorėjė]] aba Tatarstans ([[Kazanė]]),
** [[Tova]] ([[Kīzīls]]),
** [[Odmortėjė]] ([[Ėževsks]]);

* 9 kraštā:
** [[Altajaus krašts]] ([[Barnaols]]),
** [[Chabaruovska krašts]] ([[Chabaruovsks]]),
** [[Kamčiatkas krašts]] ([[Kamčiatkas Petruopavluovsks]]),
** [[Krasnodara krašts]] ([[Krasnodars]]),
** [[Krasnojarska krašts]] ([[Krasnojarsks]]),
** [[Permės krašts]] ([[Permė]]),
** [[Prėmuorės krašts]] ([[Vladėvuostuoks]]),
** [[Stavruopuole krašts]] ([[Stavruopuolis]]);
** [[Ožbaikalės krašts]] ([[Čėta]]);

* 46 srėtīs;
** [[Amūra srėtės]] ([[Blaguoveščenskos]]),
** [[Archangelska srėtės]] ([[Archangelsks]]),
** [[Astrachanės srėtės]] ([[Astrachanė]]),
** [[Belguoruoda srėtės]] ([[Belguoruods]]),
** [[Brianska srėtės]] ([[Briansks]]),
** [[Čeliabinska srėtės]] ([[Čeliabinsks]]),
** [[Irkotska srėtės]] ([[Irkotsks]]),
** [[Ivanuova srėtės]] ([[Ivanuovs (Rosėjė)|Ivanuovs]]),
** [[Jaruoslavlė srėtės]] ([[Jaruoslavlis]]),
** [[Kaliningrada srėtės]] ([[Karaliaučios]]),
** [[Kalugas srėtės]] ([[Kaluga (miests)|Kaluga]]),
** [[Kemeruova srėtės]] ([[Kemeruovs]]),
** [[Kiruova srėtės]] ([[Kiruovs]]),
** [[Kuostruomas srėtės]] ([[Kuostruoma]]),
** [[Korgana srėtės]] ([[Korgans (miests)|Korgans]]),
** [[Korska srėtės]] ([[Korsks]]),
** [[Lenėngrada srėtės]] ([[Sankt Peterborgs]]),
** [[Lipecka srėtės]] ([[Lipecks]]),
** [[Magadana srėtės]] ([[Magadans]]),
** [[Maskvuos srėtės]] ([[Maskva]]),
** [[Murmanska srėtės]] ([[Murmansks]]),
** [[Naugarda srėtės]] ([[Naugards]]),
** [[Novosibirska srėtės]] ([[Novosibirsks]]),
** [[Omska srėtės]] ([[Omsks]]),
** [[Orenborga srėtės]] ([[Orenborgs]]),
** [[Orijola srėtės]] ([[Orijols]]),
** [[Penzas srėtės]] ([[Penza]]),
** [[Pskova srėtės]] ([[Pskovs]]),
** [[Rostova srėtės]] ([[Rostovs šalėp Dona]]),
** [[Riazanės srėtės]] ([[Riazanė]]),
** [[Sachalina srėtės]] ([[Južna Sachalinsks]]),
** [[Samaras srėtės]] ([[Samara]]),
** [[Saratova srėtės]] ([[Saratovs]]),
** [[Smolenska srėtės]] ([[Smolensks]]),
** [[Sverdluovska srėtės]] ([[Jekaterėnborgs]]),
** [[Tambova srėtės]] ([[Tambovs]]),
** [[Tiumenės srėtės]] ([[Tiumenė]]),
** [[Tumska srėtės]] ([[Tomsks]]),
** [[Tulas srėtės]] ([[Tula]]),
** [[Tverės srėtės]] ([[Tverė]]),
** [[Oljanovskola srėtės]] ([[Oljanovsks]]),
** [[Vladėmėra srėtės]] ([[Vladėmėrs]]),
** [[Vuolgograda srėtės]] ([[Vuolgograds]]),
** [[Vologdas srėtės]] ([[Vologda]]),
** [[Voroneža srėtės]] ([[Voronežos]]),
** [[Žemotėnė Naugarda srėtės]] ([[Žemotėnis Naugards]]);

* 3 federacėnė glabnoma miestā:
** [[Maskva]],
** [[Sankt Peterborgs]],
** [[Sevastuopuolis]] ''(de facto)'';

* 1 autuonuomėnė srėtės:
** [[Žīdu autuonuomėnė srėtės]] ([[Biruobėdžans]]);

* 4 autuonuomėnės apīgardas:
** [[Čiokčiu autuonuomėnė apīgarda|Čiokčiu]] ([[Anadīrė]]),
** [[Chantu-mansiu autuonuomėnė apīgarda|Chantu-mansiu]] ([[Chanti Mansėjsks]]),
** [[Jamala nencu autuonuomėnė apīgarda|Jamala nencu]] ([[Salechards]]),
** [[Nencu autuonuomėnė apīgarda|Nencu]] ([[Narjan Mars]])

===Miestā===
Rosėjuo īr daugiau kāp 1100 miestu ė miesteliu. Žemiau pateikams sārašos dėdliausiu miestu:
{| class="infobox" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|+ align=center style="font-weight:bold" | Krievijas Federācijas lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita (2014)<ref>[https://web.archive.org/web/20150923180801/http://www.gks.ru/free_doc/doc_2015/bul_dr/mun_obr2015.rar Krievijas iedzīvotāju skaits (2014)]</ref>
! rowspan=23 width:150|<br>

|- 
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita<br>palē dėdoma
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Federacėjės sobjekts
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita<br>palē dėdoma
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Federacėjės sobjekts
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! rowspan=10 | 

|- 
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | [[Maskva]] || [[Maskva]] || 13,01 mln.  || align=center style="background:#f0f0f0;" | 11 ||align=left | [[Rostovs šalėp Dona]] || [[Rostovs srėtės]] || 1,14 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | [[Sankt Peterborgs]] || [[Sankt Peterborgs]] || 5,6 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 12 ||align=left | [[Omskos]] || [[Omska srėtės]] || 1,13 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | [[Novosibirsks]]  || [[Novosibirska srėtės]] || 1,6 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 13 || align=left | [[Krasnodars]] || [[Krasnodara srėtės]] || 1,1 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | [[Jekaterėnborgs]] || [[Sverdlovskas apgabals]] || 1,54 mln. ||  align=center style="background:#f0f0f0;" | 14 ||align=left | [[Voronežos]]''' || [[Voroneža srėtės]] || 1,06 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 5 ||align=left | [[Kazanė]] || [[Tatarstans]] || 1,31 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 15 ||align=left | [[Permė]] || [[Permės krašts]] || 1,03 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | [[Nižni Novgorods]] || [[Nižņijnovgorodas apgabals]] || 1,23 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 16 ||align=left | [[Volgograds]] || [[Volgograda srėtės]] || 1,03 mln.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | [[Čeliabinskos]] || [[Čeliabinska apgabals]] || 1,19 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 17 ||align=left | [[Satatovs]] || [[Saratova srėtės]] || 901 tūkst.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | [[Krasnojarskos]] || [[Krasnojarska kraštos]] || 1,19 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 18 ||align=left | [[Tiumenė]] || [[Samaras apgabals]] || 847 tūkst.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left | [[Samara]] || [[Samaras srėtės]] || 1,17 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 19 ||align=left | [[Toljatis]] || [[Samaras srėtės]] || 685 tūkst.
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | [[Ufa]] || [[Baškortostans]] || 1,14 mln. || align=center style="background:#f0f0f0;" | 20 ||align=left | [[Barnaulis]] || [[Altajaus krašts]] || 631 tūkst.
|-
|}
{{clear}}

== Koltūra ==
Rosėjės koltūras sosėskvarmava itakuojė šalėis istuorėjė, geuograpėnė vėita, terituorėjės ėšsėplietėms, vieras ė socialėnės tradicėjės ė vakarū koltūra. Rosėjės literatūra ė fėluosuopėjė palėka dėdli duovi Euruopas mėslīsenas vīstėmoisė. Vėsam svietė žėnuomė ė ivairias kalbas pargoldītė [[Levs Tuolstuos|Tuolstuojė]], [[Antuons Čechuovs|Antuona Čechuova]], [[Fiuoduors Duostuojėvskis|Fiuoduora Duostuojėvskė]], [[Michails Bulgakuovs|Michaila Bulgakuova]] kūrėnē ė [[Aleksandros Poškėns|Aleksandra Poškėna]] puoezėjė īr. Rosā tēpuogė pavēkė [[klasėkėnė mozėka]] (žėnuomiausi kompozėtuorē [[Piotros Čeikovskis]], [[Sergiejos Rachmaninuovs]]), [[balets|baleta]], [[arkitektūra]], [[tapība|tapīma]] ė [[kins|kina]]. Šalės bova pėrmeivė kosmuosa tīrėniejėmūs. Rosėjuo keravuojama 30 [[UNESCO]] pavelda objektu (19 anū prigol koltūras paveldou). Galuop dėdlė rosu diaspuora ožrobežiuo prisėdiejė platėnont Rosėjės koltūra aplinkou svieta.
== Istuorėjė ==
Rosėjė pėrma lėika palėka mėnavuota 836 m. Per sava istuorėjė egzėstava kāp [[Rosiuos konėgākštīstės]], [[Kijeva Rosė|Kijeva Rosiuos]] šmuots, Rosėjės carīstė, Rosėjės imperėjė, [[Suovietu Rosėjė]], [[SSRS]] ė Rosėjės Federacėjė. XIII o. anou ožpoulė ė pavergė monguolā totuorē. Nu anū jonga rosā galotėnē pasėliuosava pu 240 metu. XVII o. pabėnguo–18 o. pradiuo Rosėjės cars [[Petros Pėrms]] pradiejė drastėškas refuormas Rosėjės muodernėzavėmou. Anam valdont Rosėjė palėka [[imperėjė]].

[[2022]] m. vasarė pabėnguo [[2022 m. Rosėjės invazėjė i Ukraina|ožpoulė Ukraina]].

== Šaltenē ==
{{reflist}}

{{commons|Category:Russia}}
{{euruopa}}
{{NVS}}

[[Kateguorėjė:Rosėjė| ]]