# Puortogalėjė
Portugalėjė (puort. Portugal), oficēlē Portugalėjės Respoblėka (puort. República Portuguesa) īr pėitvakariu Euruopas valstībė. Ona tor robežio tik so Ispanėjė, kėtas anuos robežiaus skalaun Atlonta ondėnīns. Portugalėjė īr labiausē nu Lietovuos nutuolos Euruopas valstībė. Prigol ES ė NATO.

## Istuorėjė
Skaituoma, ka šalėis terituorėjuo žmuonis gīvena da prīšistuorėnēs čiesās. Seniausė artefaktā prigol šešta tūkstontmeti pr. Kr. Pėrmamė tūkstontmetie pr. Kr. i nūdėinas Puortogalėjė atsėkraustė keltu ėr iberu tautas, II o. pr. Kr. regijuona pradiejė kontruolioutė ruomienā, V-VIII omžiuo - germanu ė alanu gėntīs. VIII o. ėšsėveržė mosolmuonā, ale islama vėišpatīstė ėšstūmė krėkštiuonėška Rekonkista. Krėkštiuonē galotėnā Puortogalėjė atsėjiemė pu Fara ožjiemėma 1238-1249 m. Tas čiesos īr skaituoms nūdėinas Puortogalėjės skvarmavėmuosė pradžė - nug Leuona karalėjės grafīstė IX o. lėgė sovereniuos šalėis (karalīstės) 1143 m., pu Zamuoras sotarėma.
Portugalėjė lėgė XV-XVI omžiaus bova paprasta valstībė, ale tas omžēs pavėrta i dėdlē magtīnga jūrėnė valstībė. Vieliau sekė nuosmokis. Portugalā sava tortus prarada daugiausē XVIII-XIX omžiū sandūruo, tam daug itakas toriejė 1755 m. žemės kostiejėms, sunaikėnės suostėnė Lisabuona, uokopacėjė Napuoleuona vainū čieso ė dėdliausės kuoluonėjės Brazilėjes liousoma paskelbėms 1822 m. 1910 m. revoliucėjė panaikėna šalie muonarkėjė. Vieliau sekė zars šešė represėnė rėžėma dešimtmetē. 1974 m. pradietas dėdlės demuokratėnės refuormas pu katrū suteikts liousoms vėsuom Afrėkuo torietom koluonėjuom. 1986 m. Portugalėjė prisėjong pri Euruopas Sājungas bendrėjės.

## Geuograpėjė
Portugalėjuo īr vakariausis žemīnėnės Euruopas poškis – Ouluos kīšolīs. Šalės ožjem šėštadali Pirienu posėsalė, vuo kaimīnīstie esontė Ispanėjė ožjem lėkosi šmuota. Ėš pėitū ė vakarū šalėis krontus skalaun Atlonta ondėnīns. Tamė ondėnīnė īr Portugalėjē prigolontės Azuoru salas ė Madėiras salas. Azuoru saluosė īr aukštiausė veršokalnė šalie - Pika kalns.
Ėlgiausės opės - Douro (Portugalėjuo 320 km, bendrs ėlgoms 895 km), Tejo (Portugalėjuo 280 km, bendrs ėlgoms 1007 km.)

## Akuonuomėka
Tonkē prekiaun so ES šalėm - 2015 m. doumenėm, 72,8 % ekspuorta ėš Portugalėjės ēn i ES šalis, vuo 76,5 % impuorta - tēpuogė per ES šalis.
Dėdliausi BVP šmuota padėrb paslaugū sektuorios (78,1 %). Pramuonė sodara 19,7 % BVP, vuo žemės ūkis - 2,2 %.
Nu XX o. dešimtuojė dešimtmetė veikē vīsta atsėnaujėnontė energetėka. 2023 m. šalės daugiau kāp do trečdalio vėsas elektras energėjės pasėdėrba ėš atsėnaujėnontiu energėjės šalteniu, ėš katrū dėdliausė šmuotā - hidroenergėjė (mažne 30 %), viejė energėjė (mažne 27 %) ė saulės elektrėnės (11 %).

## Žmuonis
2021 m. groudė 31 d. šalie gīvena 10,4 mln. gīvėntuoju. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 82,47 m. Šalės īr pakankamā huomuogenėška - 95 % gīvėntuoju sodara etnėnē portugalā. Tēpuogė gīven nemažā brazilu. 67 % šalėis gīvėntuoju gīvėn miestūs. Raštėngoms īr prigavės 99,62 %.
Glabna viera - Ruomas katalėku (80,2 %), liuosamanē 14%, pruotestantā ė kėtė krėkštiuonē - 4,6%.

## Adminėstracėnis soskėrstīms
Portugalėjė soskėrstīta i 18 apīgardu ė do autonomėnio regijuono (Azuorā ė Madėira) īr.

## Puolitėka
Valdīma skvarma - posiau prezidėntinė respoblėka. Ana šalie īr isėgaliejosė nu pat 1976 m., kumet šalės ratifėkava demuokratėnė konstitucėjė.
Puortogalėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''República Portuguesa'''|
 kilm=Portugalėjės|
 angl=Portugal|
 vėliava=Flag_of_Portugal.svg|
 herbas= Coat of arms of Portugal.svg |
žem=Europe location POR.png|
 kalbos=[[Partugalū kalba|partugalu]]|
 sostinė=[[Lisabuona]]|
 didžiausiasMiestas=[[Lisabuona]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1=[[Marcelo Rebelo de Sousa]]|
 titulas2=Ministros Pėrmėninks|
 pavardė2=[[António Costa]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=109|
 plotas=92&nbsp;391|
 vandens=0,5%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=75|
 gyventoju=10&nbsp;605&nbsp;870|
 gyventojuTankis=114,79|
 tankumoVieta=64|
 BVPMetai=[[2005]] (progn.)|
 BVPVieta=39|
 BVP=196,30|
 BVPValiuta=[[Terptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=18&nbsp;600|
 BVPGyventojuiVieta=40|
 valiuta=[[Euras]] (€)|
 laikoJuosta=UTC+0|
 vasarosLaikas=UTC+1|
 nepriklausomybėsĮvykis=-|
 nepriklausomybėsDatos=-|
 nepriklausomybėsPavadinimas=-|
 TLD=pt|
 telKodas=351
}}

'''Portugalėjė''' ({{pt|Portugal}}), oficēlē '''Portugalėjės Respoblėka''' ({{pt|República Portuguesa}}) īr pėitvakariu [[Euruopa]]s valstībė. Ona tor robežio tik so [[Ispanėjė]], kėtas anuos robežiaus skalaun [[Atlonta ondėnīns]]. Portugalėjė īr labiausē nu [[Lietova|Lietovuos]] nutuolos Euruopas valstībė. Prigol [[ES]] ė [[NATO]].

== Istuorėjė ==
Skaituoma, ka šalėis terituorėjuo žmuonis gīvena da prīšistuorėnēs čiesās. Seniausė artefaktā prigol šešta tūkstontmeti pr. Kr. Pėrmamė tūkstontmetie pr. Kr. i nūdėinas Puortogalėjė atsėkraustė [[keltā|keltu]] ėr [[iberā|iberu]] tautas, [[II o. pr. Kr.]] regijuona pradiejė kontruolioutė [[Senuobės Ruoma|ruomienā]], V-VIII omžiuo - germanu ė alanu gėntīs. VIII o. ėšsėveržė mosolmuonā, ale islama vėišpatīstė ėšstūmė krėkštiuonėška [[Rekonkista]]. Krėkštiuonē galotėnā Puortogalėjė atsėjiemė pu Fara ožjiemėma 1238-1249 m. Tas čiesos īr skaituoms nūdėinas Puortogalėjės skvarmavėmuosė pradžė - nug [[Leuona karalėjės]] grafīstė IX o. lėgė sovereniuos šalėis (karalīstės) 1143 m., pu Zamuoras sotarėma.

Portugalėjė lėgė XV-XVI omžiaus bova paprasta valstībė, ale tas omžēs pavėrta i dėdlē magtīnga jūrėnė valstībė. Vieliau sekė nuosmokis. Portugalā sava tortus prarada daugiausē XVIII-XIX omžiū sandūruo, tam daug itakas toriejė 1755 m. [[žemės kostiejėms]], sunaikėnės suostėnė [[Lisabuona]], uokopacėjė [[Napuoleuons Buonaparts|Napuoleuona]] vainū čieso ė dėdliausės kuoluonėjės [[Brazilėjė|Brazilėjes]] liousoma paskelbėms [[1822]] m. [[1910]] m. revoliucėjė panaikėna šalie muonarkėjė. Vieliau sekė zars šešė represėnė rėžėma dešimtmetē. [[1974]] m. pradietas dėdlės demuokratėnės refuormas pu katrū suteikts liousoms vėsuom [[Afrėka|Afrėkuo]] torietom koluonėjuom. [[1986]] m. Portugalėjė prisėjong pri [[ES|Euruopas Sājungas]] bendrėjės.

== Geuograpėjė ==
Portugalėjuo īr vakariausis žemīnėnės Euruopas poškis – [[Ouluos kīšolīs]]. Šalės ožjem šėštadali [[Pirienu posėsalis|Pirienu posėsalė]], vuo kaimīnīstie esontė Ispanėjė ožjem lėkosi šmuota. Ėš pėitū ė vakarū šalėis [[kronts|krontus]] skalaun [[Atlonta ondėnīns]]. Tamė ondėnīnė īr Portugalėjē prigolontės [[Azuoru salas]] ė [[Madėiras salas]]. Azuoru saluosė īr aukštiausė veršokalnė šalie - Pika kalns.

Ėlgiausės opės - Douro (Portugalėjuo 320 km, bendrs ėlgoms 895 km), Tejo (Portugalėjuo 280 km, bendrs ėlgoms 1007 km.)

== Akuonuomėka ==
Tonkē prekiaun so [[ES]] šalėm - 2015 m. doumenėm, 72,8 % ekspuorta ėš Portugalėjės ēn i ES šalis, vuo 76,5 % impuorta - tēpuogė per ES šalis.

Dėdliausi [[BVP]] šmuota padėrb paslaugū sektuorios (78,1 %). Pramuonė sodara 19,7 % BVP, vuo žemės ūkis - 2,2 %.<ref>{{cite web |url=https://www.statista.com/statistics/372187/share-of-economic-sectors-in-the-gdp-in-portugal/|title=Portugal: Share of economic sectors in gross domestic product (GDP) from 2010 to 2020|publisher=Statista |website=www.statista.com |access-date=2022-04-20}}</ref>

Nu XX o. dešimtuojė dešimtmetė veikē vīsta [[atsėnaujėnontė energetėka]]. 2023 m. šalės daugiau kāp do trečdalio vėsas elektras energėjės pasėdėrba ėš atsėnaujėnontiu energėjės šalteniu, ėš katrū dėdliausė šmuotā - hidroenergėjė (mažne 30 %), viejė energėjė (mažne 27 %) ė saulės elektrėnės (11 %).

== Žmuonis ==
[[2021]] m. groudė 31 d. šalie gīvena 10,4 mln. gīvėntuoju. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 82,47 m. Šalės īr pakankamā huomuogenėška - 95 % gīvėntuoju sodara etnėnē portugalā. Tēpuogė gīven nemažā [[Brazilėjė|brazilu]]. 67 % šalėis gīvėntuoju gīvėn miestūs. Raštėngoms īr prigavės 99,62 %.

Glabna viera - [[Katalėkībė|Ruomas katalėku]] (80,2 %), liuosamanē 14%, pruotestantā ė kėtė krėkštiuonē - 4,6%.
== Adminėstracėnis soskėrstīms ==
Portugalėjė soskėrstīta i 18 apīgardu ė do autonomėnio regijuono (Azuorā ė Madėira) īr.

=== Dėdliausė miestā ===
{| class="infobox" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|+ align=center style="font-weight:bold" | 
! rowspan=23 width:150|<br>
|- 
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Apīgarda
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Apīgarda
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! rowspan=10 | 

|- 
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | '''[[Lisabuona]]''' || [[Lisabuonas apīgarda|Lisabuona]]|| 547 631  || align=center style="background:#f0f0f0;" | 11 ||align=left | '''[[Gimarainša]]''' || [[Bragas apīgarda|Braga]] || 158 124
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | '''[[Vilanova de Gaja]]''' || [[Porta apīgarda|Ports]] || 392 295 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 12 ||align=left | '''[[Odivelaša]]''' || [[Lisabuonas apīgarda|Lisabuona]] || 144 549
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | '''[[Ports]]'''  || [[Porta apīgarda|Portu]] || 237 584 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 13 || align=left | '''[[Koimbra]]''' || [[Koimbras apīgarda|Koimbra]] || 143 396
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | '''[[Loriša]]''' || [[Lisabuonas apīgarda|Lisabuona]] || 205 054 ||  align=center style="background:#f0f0f0;" | 14 ||align=left | '''[[Vilafranka di Šira]]''' || [[Lisabuonas apīgarda|Lisabuona]] || 136 886
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 5 ||align=left | '''[[Braga]]''' || [[Bragas apīgarda|Braga]] || 181 494 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 15 ||align=left | '''[[Vilanova di Famalikauna]]''' || [[Bragas apīgarda|Braga]] || 133 832
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | '''[[Matozinjošos]]''' || [[Porta apīgarda|Ports]] || 175 478 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 16 ||align=left | '''[[Leirėjė]]''' || [[Leirėjės apīgarda|Leirėjė]] || 126 879
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | '''[[Amadora]]''' || [[Lisabuonas apīgarda|Lisabuona]] || 175 136 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 17 ||align=left | '''[[Setubals]]''' || [[Setubala apīgarda|Setubals]] || 121 185
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | '''[[Almada]]''' || [[Setubala apīgarda|Setubals]] || 174 030 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 18 ||align=left | '''[[Barseluša]]''' || [[Bragas apīgarda|Braga]] || 120 391
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left | '''[[Gondomara]]''' || [[Ports]] || 168 027 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 19 ||align=left | '''[[Funšala]]''' || [[Madėira]] || 111 892
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | '''[[Seišala]]''' || [[Setubala apīgarda|Setubals]] || 158 269 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 20 ||align=left | '''[[Viziejos]]''' || [[Viziejaus apīgarda|Viziejos]] || 99 274
|-
|}
{{clear}}
== Puolitėka ==
Valdīma skvarma - [[posiau prezidėntinė respoblėka]]. Ana šalie īr isėgaliejosė nu pat [[1976]] m., kumet šalės ratifėkava demuokratėnė konstitucėjė.
== Šaltenē ==
{{išn}}

== Nūruodas ==

* [http://viajar.clix.pt/index.php?lg=en Gėds aple Puortogalėjė] Onglu, puortogalu, ispanu ė prancūzu kalbuom
* [https://web.archive.org/web/20110723010224/http://viajar.clix.pt/chegar.php?lg=en 535 Portugalėjės žemielapiu (140 miestu)]
* [https://web.archive.org/web/20050713073804/http://www.portugalia.org/ Portugalia.org] - Portugalėjes vaizdā
* [http://previsao.growiktionary.org Weather forecast]

{{Euruopa}}

[[Kateguorėjė:Euruopas valstībės]]
[[Kateguorėjė:Puortogalėjė| ]]