# Benedikts XVI
Benedictus XVI (Benedikts XVI, gėmė 1927 metās balondė 16 dėina, mėrė 2022 m. groudė 31 d.) bova 265-asis Katalėku Bažnīčės vaduovs. Puopėžios. Vuokītiu kėlėma. Tėkruojė pavardie Juozeps Ratcingeris (Joseph Ratzinger). Nu 2005 metū balondė 24 dėinuos ligė 2013 m. ofėcēlē iejė puopėžė pareigībės. Benedikts XVI īr atvėrā pasėsakės prīš tuos patiuos lītėis sosėvėnčiavuojėms, eutanazėjė, abuortus, kluonavėmos, prezervatīvus ė konėgės muotrėškas, ale ož ekumenėni dijaluoga so pruotestantās, mosolmuonās ė žīdās.

## Trompa biuograpėjė
Būsėmasis puopėžios gėmė Marktl pri Ina opės miestelie. Anuo tievs bova policėjes karėninks. 1937 metās uns bova priversts atsistatīdintė ė kelis kartus kraustītėis ėš vėitas i vėita diel priešėšku naciams pažiūrū.
1941 metās J. Ratcingeris istuojė i Gitlerė jaunėma organizacėjė (tas bova privaluoma vagol istatīmus), ale entuziastings narīs ans nebova. 1943 metās Jozefs palėka ėšsiūsts i prīšliektovėnės ginības dalėnius, a vieliau — i piestėninku apmuokīmus, vuo galiausē paskėrts tarnautė pri Vengrėjės robežiaus, i prīštankėnės ginības dalėnius.
Bova pervests atgal i Bavarėjė, būsėmasis Katalėku bažnīčės vaduovs dezertīrava kelias dėinas priš vuokiečiu kapitulēcėjė. Grīžės nomėi uns bova 6 nedielės laikuoms belaisviu stuovīkluo diutuo, ka vėlkiejė vuokītiu uniforma.
Pu vainuos anodo so bruolio Georgo istuojė i konėgū seminarėjė. 1951 metās bėrželė 29 dėina abodo bova išventintė i konėgus. 1957 metās gava teoluogėjes daktara laipsni, vuo 1958 metās tapa Freizinga kuoledža diestītuojo. Nu 1959 ligė 1963 metu diestė Buonas universitetė. Vieliau diestė Miunsterė universitetė.
Ontramė Vatikana sosėrėnkėmė J. Ratzingeris bova glabns teologėjės eksperts. 1977 metās palėka Miunchena arkivīskopo. 1981 metās puopėžios Juons Paulios II paskīrė būsėmuji sava īpiedėni prefekto.
1989 metās kardinuols Juozeps Aloizos Ratcingeris Miunchenė bova apduovėnuots humorista Karla Valentina vardo pavadėnto ourdino.
2013 m. Benedikts XVI atsėsakė sava puopėžīstės ėr anon pakeitė naus puopėžios Prancėškos.
| Bova prīš Juons Paulios II | Ruomas puopėžios 2005– 2013 m. | Pakaitė Prancėškos |


Benedikts XVI
[[Abruozdielis:BentoXVI-30-10052007.jpg|right|thumb|150px]]
'''Benedictus XVI''' (''Benedikts XVI'', gėmė [[1927]] metās [[balondė 16]] dėina, mėrė [[2022 m.]] [[groudė 31]] d.) bova 265-asis Katalėku Bažnīčės vaduovs. [[Puopėžios]]. Vuokītiu kėlėma. Tėkruojė pavardie '''Juozeps Ratcingeris''' (''Joseph Ratzinger''). Nu [[2005]] metū [[balondė 24]] dėinuos ligė [[2013]] m. ofėcēlē iejė puopėžė pareigībės. Benedikts XVI īr atvėrā pasėsakės prīš tuos patiuos lītėis sosėvėnčiavuojėms, eutanazėjė, abuortus, kluonavėmos, prezervatīvus ė konėgės muotrėškas, ale ož ekumenėni dijaluoga so [[pruotestantėzmos|pruotestantās]], [[islams|mosolmuonās]] ė [[žīdā]]s.

== Trompa biuograpėjė ==

Būsėmasis puopėžios gėmė Marktl pri Ina opės miestelie. Anuo tievs bova policėjes karėninks. [[1937]] metās uns bova priversts atsistatīdintė ė kelis kartus kraustītėis ėš vėitas i vėita diel priešėšku naciams pažiūrū.

[[1941]] metās J. Ratcingeris istuojė i [[Gitlerė jaunėms|Gitlerė jaunėma organizacėjė]] (tas bova privaluoma vagol istatīmus), ale entuziastings narīs ans nebova. [[1943]] metās Jozefs palėka ėšsiūsts i prīšliektovėnės ginības dalėnius, a vieliau — i piestėninku apmuokīmus, vuo galiausē paskėrts tarnautė pri [[Vengrėjė]]s robežiaus, i prīštankėnės ginības dalėnius.

Bova pervests atgal i Bavarėjė, būsėmasis Katalėku bažnīčės vaduovs dezertīrava kelias dėinas priš vuokiečiu kapitulēcėjė. Grīžės nomėi uns bova 6 nedielės laikuoms belaisviu stuovīkluo diutuo, ka vėlkiejė vuokītiu uniforma.

Pu vainuos anodo so bruolio Georgo istuojė i konėgū seminarėjė. [[1951]] metās [[bėrželė 29]] dėina abodo bova išventintė i konėgus. [[1957]] metās gava teoluogėjes daktara laipsni, vuo [[1958]] metās tapa Freizinga kuoledža diestītuojo. Nu [[1959]] ligė [[1963]] metu diestė Buonas universitetė. Vieliau diestė Miunsterė universitetė.

Ontramė Vatikana sosėrėnkėmė J. Ratzingeris bova glabns teologėjės eksperts. [[1977]] metās palėka Miunchena arkivīskopo. [[1981]] metās puopėžios [[Juons Paulios II]] paskīrė būsėmuji sava īpiedėni prefekto.

[[1989]] metās kardinuols Juozeps Aloizos Ratcingeris Miunchenė bova apduovėnuots humorista Karla Valentina vardo pavadėnto ourdino.

[[2013]] m. Benedikts XVI atsėsakė sava puopėžīstės ėr anon pakeitė naus puopėžios [[Prancėškos]].

{{start box}}
{{succession box|
  prīš=[[Juons Paulios II]]|
  tėtols=[[Ruoma]]s [[puopėžios]]|
  metā=[[2005]]– [[2013]] m.|
  paskiau=[[Prancėškos]]|
}}
{{end box}}

{{commons|Benedictus XVI}}

[[Kateguorėjė:Ruomas puopėžē]]
[[Kateguorėjė:Vuokītėjės žmuonis]]