# Aušra Maldeikienė
Aušra Seibotītė-Maldeikienė (lietovėškā: Aušra Seibutytė-Maldeikienė (g. 1958 m. bėrželė 4 d. Palonguo) īr Lietovuos ėr Euruopas politikė, puolitakuonuomė, diestītuojė, muokītuojė, publicėstė, akuonuomėkas vaduovieliu, kningu autuorė.

## Biuograpėjė
|  | Šėtam straipsnie īr gausoms žemaitėškas rašības ė gramatėkas klaidū Prašuom pataisītė klaidas ė paskum ėštrėntė šėta pranešėma |

Mažuojė Aušra auga ont Ronžės kronta Palonguo. Anuos patiuos žuodēs - tumet Palonga bova idealna vėita vākou augtė: nedėdlė, jaukė, vuo pakielos akis i dongu vėsumet liuob galietė pasėveizietė i nesoskaituoma daugībė žvaiždiū. Nuors ėš prigėmtėis īr palongėškė, ne vėina karta īr sakiosė, ka nekėnt jūras, vuo īpatėngā - smieliaus, tudie kuožnos vojažos i plēža liuob būtė konkīnė. Nūg pat vākīstės Aušrā liuob patėktė skaitītė kningas. Sava atsėmėnėmūs īr rašiosė, ka ciuocė Staselė kumet nuorintās sakė: „Ēk dėrbtė, bo ėš skaitīma dounas nejiesi.“ Ale vis diutuo - ciuocė klīda.  
1976 m. Aušra bėngė Vėlniaus A. Vienuolė vėdorėnė muokīkla. Studėjava Vėlniaus universitetė Finansu ė kredita fakultetė, muokslus tēsė Maskvuos M. Lomonuosova universiteta Akuonuomėkas fakultetė. 1982 m. anon bėngė, gava akuonuomėstės ė puolitėnės akuonuomėjės diestītuojės kvalifikacėjė. 1982–1984 m. dėrba Vėlniaus universitetė diestė Lietovuos žemės ūkė akademėjuo. 1984–1987 m. Maskvuos M. Lomonuosova universiteta aspirantė, 1987 m. apgīnė disertacėjė tema „Glabnos socēlėzma akuonuomėnis diesnis intensīviuos akuonuomėkas sālīguom", soteikts toumetėnis akuonuomėkas muokslu kandidatės laipsnis (daba – socēliniu muokslu daktarė).  
Nu 1987 m. - Lietovuos veterinarėjės akademėjės diestītuojė. Nu 1990 m. „Lietovuos rīta“ apveiziejėnīnkė. 1993–1997 m. bova Vėlniaus banka atstuovė spaudā, rīšiom so vėsoumenė skīriaus vėršėninkė. 1997–2000 m. BNS versla skīriaus vīresniuojė redaktuorė. 1999–2003 m. VU Terptautėnė bizniaus muokīklas diestītuojė. 1999–2000 m. Oksfuorda universiteta Grīn Templtona kuoledžė studijava žėniasklaidas (skėltiu rašīma) kūrsa. 2001–2013 m. Vėlniaus jiezoitu gimnazėjės akuonuomėkas muokītuojė. Nu 2004 m. VU Matematėkas ėr infuormatėkas fakulteta Akuonometrėnės analėzės katedras duocentė. 2007 m. bėngė Vėlniaus universiteta Vieras studėju cėntra magistrantūra, diukuo soteikts vieras muokslu magistrės laipsnis.
Īr parašiosė akuonuomėkas vaduovieliu mokīkluom, kėtu kningu akuonuomėkas, finansu, versla tematika, i lietoviu kalba pargoldė ožrobežė rašītuoju kūrėniū. „Žiniū radėjė“ robrikas „Akuonuomėsta komentars“ dalīvė, akuonuomėkas nutėkėmu komentatuorė, portala DELFI publicėstė, tėnklaraštėninkė. Skelb publikacijės api akuonuomėka, socēlėnė atskėrti, muokestius – PVM, gīvėntuoju pajamu muokestius, torta muokestius, institucėjės (kāp „Suodra“), muokestiu vengėma ė kt.
Prīštaraudama elgesiou so Rolanda Paksa anuo apkaltuos čieso, sėmbuolėškā vėina dėina bova istuojosė i Liberalu demuokratu partėjė. 2009 m. Pėlėitėnės demuokratėjės partėjės kandidatė rinkimūs i Euruopas Parlamėnta. 2015 m. savivaldībiu ė 2016 m. Seima rėnkėmūs dalīvava karto su partija „Lietovuos Sārašos“, nebūdama anuos narie.
2015 m. balondi – 2016 m. lapkristi Vėlniaus miesta savivaldībės tarības narie.
2016 m. lapkriti – 2019 m. biržieli Lietovuos Respoblėkas Seima narie. Mišriuos Seima narium grupės viršaičiaus pavaduotoja, Euruopas rekalūm komiteta pėrmėninka pavadoutuojė, Audėta komiteta narie, Neigaliuju teisiu i Laisvės premiju komisiju narie. 
2018 m. birželė 25 d. Aušra Maldeikienė patvėrtėna sava dalīvavėma 2019 m. Lietovuos prezidėnta rėnkimūs, kāp rinkėminė programa doudama 95 sava parėngtas tezės – aliuzėjė i 1517 m. Martīna Lioteriaus paskelbtas 95 tezės, nu katrū prasėdiejė Katalėku Bažnīčės Refuormacėjė. Ale 2019 m. vasarė 1 d. ėš prezidėnta rėnkėmu vainuos pasėtraukė. 
2019 m. vasarė 25 d. iregistrava vėsoumenėni rinkėmu kuomiteta „Aušruos Maldeikienės traukinys“, katros laimiejė vėina mandata – Aušra Maldeikienė palėka vėina ėš 11 Lietovuo išrinktu Euruopas Parlamėnta nariū. 2019 m. biržieli Aušra Maldeikienė prisijungė pri Euruopas Liaudėis Partėjės (Krėkštiuoniu demuokratu) (EPP) gropės. Ana bova delegouta i do Euruopas Parlamėnta komiteto – Akuonuomėkas ė pinigu puolitėkas komiteta ė i Biudžeta komiteta.

## Šeima
Vīrs Eugenijus Maldeikis (g. 1958 m.), akuonomėsts, puolitėks (ėšsėskīrė 2017 m.). Sūnā Mats Maldeikis (g. 1980, Seima narīs) ė Mīkuols Maldeikis (g. 1987). Bruolis – pargoldītuos, filoluogs Kazimiers Seibotis.
2019 m. rugsieji bova paskelbta žėnė, ka Aušrā nustatīta ontruos stadėjės krūtėis viežīs. 2020 m. gegožės mienesi sava feisbuka paskīruo Aušra Maldeikienė pranešė, ka gīdīma kūrsos īr bėngts, lėguos puožīmiu neblėka ė padėkavuojė daktarams.
Be gėmtuosės lietoviu, Aušra Maldeikienė muok onglu, rosu, prancūzu kalbas.

## Bibliuograpejė
- Metodinės rekomendacijos V. Lenino veikalui „Imperializmas kaip aukščiausioji kapitalizmo stadija“ studijuoti / A. Maldeikienė, E. Maldeikis. – V., 1984. – 37 p.
- Socializmo politinės ekonomijos klausimai Marksizmo leninizmo klasikų darbuose: metodinės rekomendacijos studentams / Eugenijus Maldeikis, Aušra Maldeikienė, Nina Klebanskaja. – Vilnius, 1985. – 96 p.
- Ekonominis visuomenės gyvenimas; Visuomenė ir kultūra / Jonas Balčius, Liutauras Degėsys, Česlovas Kalenda, Aušra Maldeikienė, Eugenijus Maldeikis, Saulius Pečiulis, Vytautas Radžvilas, Stasys Venskevičius. – Vilnius, 1989. – 103 p. – ISBN 5-430-00917-2
- Išmokite skaičiuoti savo pinigus. – Vilnius: Tyto alba, 2002. – 285 p. – ISBN 9986-16-253-X
- Ekonomika: mokytojo sąsiuvinis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 99 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-300-5
- Ekonomika: vadovėlis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 175 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-297-1
- Ekonomika: pratybų sąsiuvinis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 61 p. – ISBN 9986-16-301-3
- Ekonomika: vadovėlis 11-12 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2004. – 174 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-353-6
- Išmokite skaičiuoti savo pinigus. – 2-asis leidimas. – Vilnius: Tyto alba, 2005. – 388 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-459-1
- Verslas – ne vaikų žaidimas? / iliustr. Daiva Kairevičiūtė. – Vilnius: Žara, 2008. – 64 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-34-197-0
- Ekonomikos pradmenys: vadovėlis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2010. – 183 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-16-765-5
- Melo ekonomika: publicistika. – Vilnius: Alma littera, 2013. – 269 p. – ISBN 978-609-01-1161-1


Aušra Maldeikienė
'''Aušra Seibotītė-Maldeikienė''' ({{lt|Aušra Seibutytė-Maldeikienė}} (g. [[1958]] m. [[bėrželė 4]] d. [[Palonga|Palonguo]]) īr Lietovuos ėr Euruopas politikė, puolitakuonuomė, diestītuojė, muokītuojė, publicėstė, [[akuonuomėka]]s vaduovieliu, kningu autuorė.

== Biuograpėjė ==
{{klaidas}}
Mažuojė Aušra auga ont [[Ronžė]]s kronta Palonguo. Anuos patiuos žuodēs - tumet Palonga bova idealna vėita vākou augtė: nedėdlė, jaukė, vuo pakielos akis i dongu vėsumet liuob galietė pasėveizietė i nesoskaituoma daugībė žvaiždiū. Nuors ėš prigėmtėis īr palongėškė, ne vėina karta īr sakiosė, ka nekėnt [[jūra]]s, vuo īpatėngā - smieliaus, tudie kuožnos vojažos i plēža liuob būtė konkīnė. Nūg pat vākīstės Aušrā liuob patėktė skaitītė kningas. Sava atsėmėnėmūs īr rašiosė, ka ciuocė Staselė kumet nuorintās sakė: „Ēk dėrbtė, bo ėš skaitīma dounas nejiesi.“ Ale vis diutuo - ciuocė klīda.  

[[1976]] m. Aušra bėngė Vėlniaus A. Vienuolė vėdorėnė muokīkla. Studėjava [[Vėlniaus universitets|Vėlniaus universitetė]] Finansu ė kredita fakultetė, muokslus tēsė [[Maskva|Maskvuos]] M. Lomonuosova universiteta Akuonuomėkas fakultetė. [[1982]] m. anon bėngė, gava akuonuomėstės ė puolitėnės akuonuomėjės diestītuojės kvalifikacėjė. 1982–[[1984]] m. dėrba Vėlniaus universitetė diestė Lietovuos žemės ūkė akademėjuo. 1984–[[1987]] m. Maskvuos M. Lomonuosova universiteta aspirantė, 1987 m. apgīnė disertacėjė tema „Glabnos [[Socēlėzmos|socēlėzma]] akuonuomėnis diesnis intensīviuos akuonuomėkas sālīguom", soteikts toumetėnis akuonuomėkas muokslu kandidatės laipsnis (daba – socēliniu muokslu daktarė).  

Nu 1987 m. - Lietovuos veterinarėjės akademėjės diestītuojė. Nu [[1990]] m. [[Lietuvos rytas|„Lietovuos rīta“]] apveiziejėnīnkė. [[1993]]–[[1997]] m. bova Vėlniaus banka atstuovė spaudā, rīšiom so vėsoumenė skīriaus vėršėninkė. 1997–[[2000]] m. BNS versla skīriaus vīresniuojė redaktuorė. [[1999]]–[[2003]] m. VU Terptautėnė bizniaus muokīklas diestītuojė. 1999–2000 m. Oksfuorda universiteta Grīn Templtona kuoledžė studijava žėniasklaidas (skėltiu rašīma) kūrsa. [[2001]]–[[2013]] m. [[Vėlniaus jiezoitu gimnazėjė]]s akuonuomėkas muokītuojė. Nu [[2004]] m. VU Matematėkas ėr infuormatėkas fakulteta Akuonometrėnės analėzės katedras duocentė. [[2007]] m. bėngė Vėlniaus universiteta Vieras studėju cėntra magistrantūra, diukuo soteikts vieras muokslu magistrės laipsnis.

Īr parašiosė akuonuomėkas vaduovieliu mokīkluom, kėtu kningu akuonuomėkas, finansu, versla tematika, i lietoviu kalba pargoldė ožrobežė rašītuoju kūrėniū. „Žiniū radėjė“ robrikas „Akuonuomėsta komentars“ dalīvė, akuonuomėkas nutėkėmu komentatuorė, portala [[Delfi.lt|DELFI]] publicėstė, tėnklaraštėninkė. Skelb publikacijės api akuonuomėka, socēlėnė atskėrti, muokestius – PVM, gīvėntuoju pajamu muokestius, torta muokestius, institucėjės (kāp „Suodra“), muokestiu vengėma ė kt.

Prīštaraudama elgesiou so [[Ruolonds Paksos|Rolanda Paksa]] anuo apkaltuos čieso, sėmbuolėškā vėina dėina bova istuojosė i [[Tvarka ė Teisingoms|Liberalu demuokratu partėjė]]. [[2009]] m. Pėlėitėnės demuokratėjės partėjės kandidatė rinkimūs i Euruopas Parlamėnta. 2015 m. savivaldībiu ė 2016 m. Seima rėnkėmūs dalīvava karto su [[Puolitėnė partėjė|partija]] „Lietovuos Sārašos“, nebūdama anuos narie.

[[2015]] m. balondi – [[2016]] m. lapkristi Vėlniaus miesta savivaldībės tarības narie.

2016 m. lapkriti – 2019 m. biržieli [[Lietovuos Seims|Lietovuos Respoblėkas Seima]] narie. Mišriuos Seima narium grupės viršaičiaus pavaduotoja, Euruopas rekalūm komiteta pėrmėninka pavadoutuojė, Audėta komiteta narie, Neigaliuju teisiu i Laisvės premiju komisiju narie. 

2018 m. birželė 25 d. Aušra Maldeikienė patvėrtėna sava dalīvavėma 2019 m. Lietovuos prezidėnta rėnkimūs, kāp rinkėminė programa doudama 95 sava parėngtas tezės – aliuzėjė i 1517 m. [[Martīns Lioteris|Martīna Lioteriaus]] paskelbtas 95 tezės, nu katrū prasėdiejė [[Katalėkībė|Katalėku Bažnīčės]] [[Refuormacėjė]]. Ale 2019 m. vasarė 1 d. ėš prezidėnta rėnkėmu vainuos pasėtraukė. 

2019 m. vasarė 25 d. iregistrava vėsoumenėni rinkėmu kuomiteta „Aušruos Maldeikienės traukinys“, katros laimiejė vėina mandata – Aušra Maldeikienė palėka vėina ėš 11 Lietovuo išrinktu Euruopas Parlamėnta nariū. 2019 m. biržieli Aušra Maldeikienė prisijungė pri [[Euruopas Liaudėis Partėjė]]s (Krėkštiuoniu demuokratu) (EPP) gropės. Ana bova delegouta i do Euruopas Parlamėnta komiteto – Akuonuomėkas ė pinigu puolitėkas komiteta ė i Biudžeta komiteta.

== Šeima ==
Vīrs Eugenijus Maldeikis (g. 1958 m.), akuonomėsts, puolitėks (ėšsėskīrė 2017 m.). Sūnā [[Mats Maldeikis]] (g. 1980, Seima narīs) ė Mīkuols Maldeikis (g. 1987). Bruolis – pargoldītuos, filoluogs Kazimiers Seibotis.

2019 m. rugsieji bova paskelbta žėnė, ka Aušrā nustatīta ontruos stadėjės [[krūtėis viežīs]]. 2020 m. gegožės mienesi sava feisbuka paskīruo Aušra Maldeikienė pranešė, ka gīdīma kūrsos īr bėngts, lėguos puožīmiu neblėka ė padėkavuojė daktarams.

Be gėmtuosės lietoviu, Aušra Maldeikienė muok [[onglu kalba|onglu]], [[rosu kalba|rosu]], [[prancūzu kalba|prancūzu]] kalbas.

== Bibliuograpejė ==

* <small>Metodinės rekomendacijos V. Lenino veikalui „Imperializmas kaip aukščiausioji kapitalizmo stadija“ studijuoti / A. Maldeikienė, E. Maldeikis. – V., 1984. – 37 p.</small>
* <small>Socializmo politinės ekonomijos klausimai Marksizmo leninizmo klasikų darbuose: metodinės rekomendacijos studentams / Eugenijus Maldeikis, Aušra Maldeikienė, Nina Klebanskaja. – Vilnius, 1985. – 96 p.</small>
* <small>Ekonominis visuomenės gyvenimas; Visuomenė ir kultūra / Jonas Balčius, Liutauras Degėsys, Česlovas Kalenda, Aušra Maldeikienė, Eugenijus Maldeikis, Saulius Pečiulis, Vytautas Radžvilas, Stasys Venskevičius. – Vilnius, 1989. – 103 p. – ISBN 5-430-00917-2</small>
* <small>Išmokite skaičiuoti savo pinigus. – Vilnius: Tyto alba, 2002. – 285 p. – ISBN 9986-16-253-X</small>
* <small>Ekonomika: mokytojo sąsiuvinis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 99 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-300-5</small>
* <small>Ekonomika: vadovėlis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 175 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-297-1</small>
* <small>Ekonomika: pratybų sąsiuvinis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2003. – 61 p. – ISBN 9986-16-301-3</small>
* <small>Ekonomika: vadovėlis 11-12 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2004. – 174 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-353-6</small>
* <small>Išmokite skaičiuoti savo pinigus. – 2-asis leidimas. – Vilnius: Tyto alba, 2005. – 388 p.: iliustr. – ISBN 9986-16-459-1</small>
* <small>Verslas – ne vaikų žaidimas? / iliustr. Daiva Kairevičiūtė. – Vilnius: Žara, 2008. – 64 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-34-197-0</small>
* <small>Ekonomikos pradmenys: vadovėlis 9-10 klasėms. – Vilnius: Tyto alba, 2010. – 183 p.: iliustr. – ISBN 978-9986-16-765-5</small>
* <small>Melo ekonomika: publicistika. – Vilnius: Alma littera, 2013. – 269 p. – ISBN 978-609-01-1161-1</small>
{{Šaltėnē}}