# Atienā
Atienā (graikėškā: Αθήνα) ī Graikėjes suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėlės nuog graikū dėivės Atienės. Atienūs gėmė pėrmuojė demokratėjė, Olimpėnės žaidīnės i pėliuosopėjė. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēs – aplė 4 mln.
Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilisas ė Kefisas opėm. Ėš trijū posiu miesta sop kalnā. Ėš ketvėrtuos posįs pri miesta veras jūra, Sarona īlonkė.
Atienā īr seniausis miests Europuo, katros sava istuorėjė skaitlioun dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėinuos. 1896 ė 2004 metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnės.
Atienūs vīka pėrmuoses muodernes uolėmpėnės žaidīnės 1896 m. ė 2004 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės.

Atienā
{{Ltgyv}}

'''Atienā''' ({{gr|Αθήνα|Athina}}) ī [[Graikėjė|Graikėjes]] suostėnė i dėdliausis miests. Atienū vards kėlės nuog graikū dėivės Atienės. Atienūs gėmė pėrmuojė [[demokratėjė]], Olimpėnės žaidīnės i [[pėliuosopėjė]]. Dabā Atienus gīven 770 tūkst. gīventuojū, so priemėstēs – aplė 4 mln.

Miests ėšsėdiestės ont dėdžiausiuo Atikas ligumuo so Ilisas ė Kefisas opėm. Ėš trijū posiu miesta sop kalnā. Ėš ketvėrtuos posįs pri miesta veras jūra, Sarona īlonkė.

Atienā īr seniausis miests [[Europa|Europuo]], katros sava istuorėjė skaitlioun dar nu neolita, prīš 7500 metū nu šėndėinuos. [[1896]] ė [[2004]] metās Atienūs notėka šiolaikėnes uolėmpėnes žaidīnės.

Atienūs vīka pėrmuoses muodernes [[uolėmpėnės žaidīnės]] [[1896 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės|1896 m.]] ė [[2004 m. vasaras uolėmpėnės žaidīnės]].

{{commons|Athens}}

[[Kateguorėjė:Graikėjės miestā]]
[[Kateguorėjė:Suostėnės]]
[[Kateguorėjė:Miestā, katrūs vīka vasaras uolėmpėnės žaidīnės]]