# Švėnts Martīns
Švėnts Martīns ī katalėku švėntāsis, gėmė̄s 316 metās Vengrėjo. Ons gėmė žalnieriaus šeimuo, patsā būdams pėnkiuolekas istuojė i vaiska, vuo 337 metās pasikrėkštėjė. Ons miegėna atverstė i krėkštiuonībė ė sava šeima, bet atvertė tiktās muotīna. Ėšiejė̄s ėš vaiska, Martīns gīvena Liguga vėniuolīnė, vuo paskom bova parkelts i Tūra, palėka Tūra vīskopo. Mėrė 397 metās.
Švėnts Martīns garsiejė sava čiūdās. Ons bova dėdlē gerbiams Prancūzėjuo, Olandėjuo, Vuokītėjuo.
Žėnuomiausis Švėnta Martīna darbs, katros atvaizduonams ė lietoviu menė, ī tuokis: kap Martīns da slūžėjė vaiskė, ons sīki sotėka bavēk plėka, nug šaltė tėrtonti ūbaga, tā ons atpjuovė kardo sava apsiausta šmuota ėr atėdavė ūbagou.
Švėnta Martīna dėina ī rodeni, lapkristė 11.
Švėnts Martīns
[[Abruozdielis:Venlo, Sint-Martinustsjerke, patroanhillige Sint Marten.jpg|thumb|200px|Švėnts Martīns atėdoud sava apsiausta]]

'''Švėnts Martīns''' ī [[katalėkībė|katalėku]] švėntāsis, gėmė̄s 316 metās [[Vengrėjė|Vengrėjo]]. Ons gėmė žalnieriaus šeimuo, patsā būdams pėnkiuolekas istuojė i vaiska, vuo [[337]] metās pasikrėkštėjė. Ons miegėna atverstė i krėkštiuonībė ė sava šeima, bet atvertė tiktās muotīna. Ėšiejė̄s ėš vaiska, Martīns gīvena Liguga vėniuolīnė, vuo paskom bova parkelts i [[Tūrs|Tūra]], palėka Tūra vīskopo. Mėrė [[397]] metās.

Švėnts Martīns garsiejė sava čiūdās. Ons bova dėdlē gerbiams [[Prancūzėjė|Prancūzėjuo]], [[Olandėjė|Olandėjuo]], [[Vuokītėjė|Vuokītėjuo]].

Žėnuomiausis Švėnta Martīna darbs, katros atvaizduonams ė lietoviu menė, ī tuokis: kap Martīns da slūžėjė vaiskė, ons sīki sotėka bavēk plėka, nug šaltė tėrtonti [[ūbags|ūbaga]], tā ons atpjuovė kardo sava apsiausta šmuota ėr atėdavė ūbagou.

Švėnta Martīna dėina ī rodeni, [[lapkristė 11]].

== Šaltenē ==
* Alė Počiulpaitė. „Tautodailės siužetai, personažai, jų vaizdavimas“. ''Liaudies kultūra'', 1992, 1, psl. 40−43.

[[Kateguorėjė:Katalėku švėntė̄jė]]