# Indėjė
Indėjė (Devanagari: भारत Bhārat), oficēlē Indėjės Respoblėka (Bhārata Gaṇarājya) īr šalės Pėitū Azėjuo. Ana īr septėnta palē dėdoma ė dėdliausė palē gīvėntuoju skaitlio svieta šalės.
Indėjė īr daugiausē gīvėntuojū torontė svieta demuokratėjė. Par paskotėnios dvėdešīmt metu anuo trupnē ėšauga žmuoniū skaitlios ė valstībės strategėnės svarboms. Indėjuo grētā auga akanuomėka ė par trompa čiesa ana palėka svarbio svieta IT, medėcėnas, muoksla cėntro. Anuos kariauna tēpuogė palėikt magtīnga ė torontė kondoulėni gėnkla.

## Istuorėjė
Indėjuo hominidā (Homo erectus aba Homo heidelbergensis galiejė gīventė prīš 500 000 metu. Mėslėjama, ka pėrmė̄jė Homo sapiens i Indėjė atkeliava prīš 80 000-35 000 metu. Madhja Pradešė īr ėšlėkė kūlē Bhimbetka, katruos prīš 10 000 m. gīvenė žmuonis ėšmaliavuojė, palėkdamė abruozdus. Prīš 5100-3900 m. sosėskvarmava „Inda slienė“) civilizacėjė ė ožgimė ligė šiuolē daugoma indu vierėjams indoėzmos. Ansā atsėrada sosėmaišios vedinės (senuobės indoarėju) ė Šiaurės Induostana aborigenu koltūruoms. Sava čieso Indėjė bova itakėnga regijuonė - aplinkėnies žemies ėšplėta Indėjės viera, raštos, kėtė so koltūra sosėjėn dalīkā.

## Geuograpėjė

### Admėnėstracėnis soskėrstīms
Indėjė sodara 29 valstėjės (anuos truopniau skėrstuomas i apskrėtis) ė 7 sājongėnės terituorėjės.
Valstėjės:
| 1. Andhra Pradešos 2. Arunačal Pradešos 3. Asams 4. Bihars 5. Čhatisgarchs 6. Goa 7. Gudžarats 8. Harjana 9. Himačal Pradešos 10. Džharkhands 11. Karnataka 12. Kerala 13. Madhja Pradešos | 1. Maharaštra 2. Manipurs 3. Meghalaja 4. Mizorams 5. Nagalands 6. Orisa 7. Pandžabs 8. Radžasthans 9. Sikims 10. Tamilnads 11. Tripura 12. Utar Pradešos 13. Utarančals 14. Vakarū Bengalėjė 15. Telangana |  |

Sājongėnės terituorėjės
- A. Andamanu ė Nikobaru salas
- B. Čandigarks
- C. Dadra ė Nagar Havelis ė Damans ė Diu
- D. Džamu ė Kašmīrs
- E. Ladaks
- F. Lakšadvips
- G. Delė naciuonalėnė suostėnės terituorėjė
- H. Pondičeris


### Miestā
2011 m. sorašīma doumenim, Indėjuo bova 46 mėlėjuonėnē miestā. Žemiau īr ciels anū sārašos.
| Vėita palē dėdoma | Miests            | Valstėjė         | Gīvėntuoju skaitlios |
| ----------------- | ----------------- | ---------------- | -------------------- |
| 1                 | Mumbajos          | Maharaštra       | 12,44 mln.           |
| 2                 | Delis             | Delis            | 11 mln.              |
| 3                 | Bengalūrs         | Karnataka        | 8,43 mln.            |
| 4                 | Haidarabads       | Telangana        | 6,81 mln.            |
| 5                 | Ahmedabads        | Gudžarats        | 5,57 mln.            |
| 6                 | Čennajos          | Tamilnads        | 4,68 mln.            |
| 7                 | Kalkota           | Vakarū Bengalėjė | 4,49 mln.            |
| 8                 | Sūrats            | Gudžarats        | 4,47 mln.            |
| 9                 | Vadodara          | Gudžarats        | 3,55 mln.            |
| 10                | Puna              | Maharaštra       | 3,12 mln.            |
| 11                | Džaipurs          | Radžastans       | 3,05 mln.            |
| 12                | Laknava           | Utar Pradešos    | 2,82 mln.            |
| 13                | Kanpurs           | Utar Pradešos    | 2,77 mln.            |
| 14                | Nagpurs           | Maharaštra       | 2,41 mln.            |
| 15                | Indaura           | Madhja Pradešos  | 1,96 mln.            |
| 16                | Thanė             | Maharaštra       | 1,82 mln.            |
| 17                | Bhopals           | Madhja Pradešos  | 1,8 mln.             |
| 18                | Višakhapatnams    | Andhra Pradešos  | 1,73 mln.            |
| 19                | Pimpris-Činčvads  | Maharaštra       | 1,73 mln.            |
| 20                | Patna             | Bihars           | 1,68 mln.            |
| 21                | Haziabads         | Utar Pradešos    | 1,65 mln.            |
| 22                | Ludhijana         | Pandžabs         | 1,62 mln.            |
| 23                | Agra              | Utar Pradešos    | 1,59 mln.            |
| 24                | Našiks            | Maharaštra       | 1,49 mln.            |
| 25                | Faridabads        | Harjana          | 1,41 mln.            |
| 26                | Mīrats            | Utar Pradešos    | 1,31 mln.            |
| 27                | Radžkots          | Gudžarats        | 1,29 mln.            |
| 28                | Kaljans-Dombivlis | Maharaštra       | 1,25 mln.            |
| 29                | Vasajos-Virars    | Maharaštra       | 1,22 mln.            |
| 30                | Varanasi          | Utar Pradešos    | 1,2 mln.             |
| 31                | Srinagars         | Džamu ė Kašmīrs  | 1,18 mln.            |
| 32                | Aurangabads       | Maharashtra      | 1,18 mln.            |
| 33                | Dhanbads          | Džharkhands      | 1,16 mln.            |
| 34                | Amritsars         | Pundžabs         | 1,13 mln.            |
| 35                | Navi Mumbajos     | Maharaštra       | 1,12 mln.            |
| 36                | Alahabads         | Utar Pradešos    | 1,11 mln.            |
| 37                | Howrah            | Vakarū Bengals   | 1,08 mln.            |
| 38                | Rančis            | Džharkhands      | 1,07 mln.            |
| 39                | Gvaliors          | Madhja Pradešos  | 1,07 mln.            |
| 40                | Džabalpurs        | Madhja Pradešos  | 1,06 mln.            |
| 41                | Koimbators        | Tamilnads        | 1,05 mln.            |
| 42                | Vidžajavada       | Andhra Pradešos  | 1,03 mln.            |
| 43                | Džodhpurs         | Radžastans       | 1,03 mln.            |
| 44                | Madurajos         | Tamilnads        | 1,02 mln.            |
| 45                | Raipurs           | Čhatisgarchs     | 1,01 mln.            |
| 46                | Kota              | Radžastans       | 1 mln.               |


## Koltūra
Indėjės koltūras istuorėjė sena - anuos ėštakas prigaun daugiau kāp 4500 metu. Vedėnio čieso (1700 m. pr. Kr.-500 m. pr. Kr.) bova padietė pamatā indoėzma fėluosuopėjē, mėtuoluogėjē, teoluogėjē ė literatūrā. Ligė nūdėinas egzėstoun kai katrėi tėkiejėmā ė praktėkas - dharma. karma, juoga, muokša. Indėjuo daugoma gīvėntuoju sodara indoėstā, ale karto sogīven kelės dėdlės vieras - indoėzmos, budėzmos, sikhizmos, krėkštiuonībė, islams, džainėzmos.
Indėjė garsie sava baisē dėdlė kėna pramuonė, katrou vadėn bolivudo.

## Akuonuomėka
TVF skaitliavėmās, Indėjės akuonuomėkas dėdoms 2022 m. bova 3,46 trėlėjuonā JAV duoleriu, pėnkta palē dėdoma svieta akuonuomėka. Paskiausio do dėšimtmetio akuonuomėka kuožnās metās auga vėdotėnėškā pu 5,8 % ė īr vėina veikiausē augontė akuonuomėka cielam svietė. Ale BVP vėinam gīvėntuojou atsėlėik nu svieta vėdorkė - palē skėrtėngos skaitliavėma metuodos prigaun 118-139 vėita svietė.

## Žmuonis
Indėjė nu 2023 m. balondė īr dėdliausė šalės palē gīvėntuoju skaitlio. Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 70 m. (71,5 m. muotrėškom ė 68,7 vīrėškiam) Raštėngoms 2011 m. bova 74,04 % -rašītė muokiejė 82,14 % vīrėškiu, ale tėk 65,46 % muotrėšku. Raštėngiausė valstėjė - Kerala (93,91% raštėngoms), Bihars - menkiausē raštėnga (63,82%).
Šalie tonkiausē paplėtosės indėarėju kalbas (74%) ė dravidu kalbas (24%). Indėjuo ėš vėsa soskaitliounamas 447 kalbas.

## Terptautėnē santīkē
Nu pat naprīgolnoma 1947 m. Indėjė palaikė draugėngus rīšius so daug šaliū cielam svietė. Šeštam dešimtmetie aktīvē bova ož dekolonėzacėjė Afrėkuo ėr Azėjuo, bova vėina Neprisėjongėma kostiejėma somėslītuoju. Devėnta dešimtmetė pabėnguo Indėjės karėnės pajiegos, kvėitont kaimīnams, do sīkio prisėdiejė pri vainėnės intervencėjės: 1987-1990 m. Šrė Lankuo ė 1988 m. Maldīvūs, kumet tinās bova planoujamas perversmos. Santīkē so Pakėstano ciela šaliū egzėstavėma čiesa sodietīngė, ketoris kartos eskalavuosė i vainas – 1947, 1965, 1917 ė 1999 m. Trīs ėš karū vīka diel žemiu Kašmīrė, katrū prigolnoms terp šaliū īr gėnčėtėms, vuo ketvėrts kėla kumet Indėjė riemė Bangladeša anam kuovuojont diel naprigolnoma nu Pakėstana. Septėntuojė dešimtmetė pabėnguo Indėjė toriejė artėmus karėnius ė akuonuomėnius rīšius so SSRS, SSRS bova glabna gėnklū tiekiejė Indėjē.

## Kariauna
Indėjės prezidėnts īr vīriausis karėniu pajiegū vads. Indėjės gėnkloutuosės pajiegas tor 1,395 mln. aktīvaus persuonala karėškiu, īr ontras palē dėdoma svietė. Oficēlos biudžets šalėis gīnībā bova 36,03 mlrd. JAV duoleriu (1,83 % BVP ėšlaidu). Daugoma karėniu ėšlaidu panauduojama gīnībā prīš Pakėstana ė stengontėis sokortė līgsvara Kėnėjės itakā Indėjės ondėnīnė.
Indėjė
{{valstībė |
 pilnaspavad=भारत गणराज्य|
 trump=Indėjės|
 herbas=Emblem of India |
 herbas-dydis = svg|
 himnas=''[[Indėjės gimnos|Jana Gana Mana]]'' |
 angl-pavad=India|
 img-pavad=India (orthographic projection).svg|
 kalba=[[Hindi]], [[onglu kalba]] ė da 21 kalba |
 sostinė=[[Naus Delis]] |
 sost-koor= |
 miestas=[[Mumbajos]]|
 valdovas=[[Prezidėnts]] |
 vald-vard=[[Ram Nath Kovind]] |
 vyriausybė= Ministros pėrmėninks|
 vard-vyriaus= [[Narendra Modi]]|
 plotas-vieta=7-a |
 plotas= 3 166 414 |
 metai=2023 |
 gyv-vieta=1-a |
 gyv= 1 425 775 850|
 tank=329 |
 BVP-metai=2023 |
 BVP-vieta= 3-a |
 BVP=13 trln. $ |
 BVP-gyv= 9073 $ |
 valiuta=[[Indėjės ropėjė]] |
 laikas= (UTC+5.30) |
 neprikl-nuo=-[[JK]]|
 neprikl-data= [[1947]] m.<br /> |
 TLD=in|
 telef=91 |
 kita= |
}}

[[Abruozdielis:India (orthographic projection).svg|thumb|]]

'''Indėjė''' ([[Devanagari]]: भारत Bhārat), oficēlē '''Indėjės Respoblėka''' (Bhārata Gaṇarājya) īr šalės [[Pėitū Azėjė|Pėitū Azėjuo]]. Ana īr septėnta palē dėdoma ė dėdliausė palē gīvėntuoju skaitlio svieta šalės.<ref name=dėdliausė>{{cite news|title=India overtakes China to become world's most populous country|url=https://www.theguardian.com/world/2023/apr/24/india-overtakes-china-to-become-worlds-most-populous-country|work=The Guardian|date=2023-04-24}}</ref>

Indėjė īr daugiausē gīvėntuojū torontė svieta [[demuokratėjė]]. Par paskotėnios dvėdešīmt metu anuo trupnē ėšauga žmuoniū skaitlios ė valstībės strategėnės svarboms. Indėjuo grētā auga akanuomėka ė par trompa čiesa ana palėka svarbio svieta [[IT]], [[medėcėna]]s, muoksla cėntro. Anuos kariauna tēpuogė palėikt magtīnga ė torontė [[kondoulėnės gėnklos|kondoulėni gėnkla]].

== Istuorėjė ==
Indėjuo hominidā (''[[Homo erectus]]'' aba ''[[Homo heidelbergensis]]'' galiejė gīventė prīš 500 000 metu. Mėslėjama, ka pėrmė̄jė ''[[Homo sapiens]]'' i Indėjė atkeliava prīš 80 000-35 000 metu. [[Madhja Pradešos|Madhja Pradešė]] īr ėšlėkė kūlē Bhimbetka, katruos prīš 10 000 m. gīvenė žmuonis ėšmaliavuojė, palėkdamė abruozdus. Prīš 5100-3900 m. sosėskvarmava „Inda slienė“) civilizacėjė ė ožgimė ligė šiuolē daugoma indu vierėjams [[indoėzmos]]. Ansā atsėrada sosėmaišios [[vedas|vedinės]] (senuobės indoarėju) ė Šiaurės Induostana aborigenu koltūruoms. Sava čieso Indėjė bova itakėnga regijuonė - aplinkėnies žemies ėšplėta Indėjės viera, raštos, kėtė so koltūra sosėjėn dalīkā.

== Geuograpėjė ==
=== Admėnėstracėnis soskėrstīms ===
Indėjė sodara 29 valstėjės (anuos truopniau skėrstuomas i apskrėtis) ė 7 sājongėnės terituorėjės.

[[Vaizdas:Political_map_of_India_EN.svg|thumb|270px|]]
'''Valstėjės:'''
{|
|-
|
# [[Andhra Pradešos]]
# [[Arunačal Pradešos]]
# [[Asams]]
# [[Bihars]]
# [[Čhatisgarchs]]
# [[Goa]]
# [[Gudžarats]]
# [[Harjana]]
# [[Himačal Pradešos]]
# [[Džharkhands]]
# [[Karnataka]]
# [[Kerala]]
# [[Madhja Pradešos]]
|
<ol start=15>
<li> [[Maharaštra]]
<li> [[Manipurs]]
<li> [[Meghalaja]]
<li> [[Mizorams]]
<li> [[Nagalands]]
<li> [[Orisa]]
<li> [[Pandžabs]]
<li> [[Radžasthans]]
<li> [[Sikims]]
<li> [[Tamilnads]]
<li> [[Tripura]]
<li> [[Utar Pradešos]]
<li> [[Utarančals]]
<li> [[Vakarū Bengalėjė]]
<li> [[Telangana]]
</ol>
|
|}
'''Sājongėnės terituorėjės
* A. [[Andamanu ė Nikobaru salas]]
* B. [[Čandigarks]]
* C. [[Dadra ė Nagar Havelis]] ė [[Damans ė Diu]]
* D. [[Džamu ė Kašmīrs]]
* E. [[Ladaks]]
* F. [[Lakšadvips]]
* G. [[Delė naciuonalėnė suostėnės terituorėjė]]
* H. [[Pondičeris]]

=== Miestā ===
2011 m. sorašīma doumenim, Indėjuo bova 46 mėlėjuonėnē miestā.<ref>{{cite web | url=http://www.censusindia.gov.in/2011-prov-results/paper2/data_files/India2/Table_2_PR_Cities_1Lakh_and_Above.pdf|title=Provisional Population Totals, Census of India 2011; Cities having population 1 lakh and above | publisher=Office of the Registrar General & Census Commissioner, India | archive-url=https://web.archive.org/web/20120507135928/http://www.censusindia.gov.in/2011-prov-results/paper2/data_files/India2/Table_2_PR_Cities_1Lakh_and_Above.pdf | url-status=dead | archive-date=2012-05-07| access-date=2012-03-26}}</ref> Žemiau īr ciels anū sārašos.
{| class="wikitable"
|+ Dėdliausė Indėjės miestā
|-
! Vėita<br>palē dėdoma !! Miests !! Valstėjė !! Gīvėntuoju<br>skaitlios
|-
| 1 || [[Mumbajos]] || [[Maharaštra]] || 12,44 mln.
|-
| 2 || [[Delis]] || [[Delis]] || 11 mln.
|-
| 3 || [[Bengalūrs]] ||[[Karnataka]] || 8,43 mln.
|-
| 4 || [[Haidarabads]] || [[Telangana]] || 6,81 mln.
|-
| 5 || [[Ahmedabads]] || [[Gudžarats]]|| 5,57 mln.
|-
| 6 || [[Čennajos]] || [[Tamilnads]] || 4,68 mln.
|-
| 7 || [[Kalkota]] || [[Vakarū Bengalėjė]]|| 4,49 mln.
|-
| 8 || [[Sūrats]] || [[Gudžarats]] || 4,47 mln.
|-
| 9 || [[Vadodara]] || [[Gudžarats]] || 3,55 mln.
|-
| 10 || [[Puna]] || [[Maharaštra]] || 3,12 mln.
|-
| 11 || [[Džaipurs]] || [[Radžastans]] || 3,05 mln.
|-
| 12 || [[Laknava]] || [[Utar Pradešos]] || 2,82 mln.
|-
| 13 || [[Kanpurs]] || [[Utar Pradešos]] || 2,77 mln.
|-
| 14 || [[Nagpurs]] || [[Maharaštra]] || 2,41 mln.
|-
| 15 || [[Indaura]] || [[Madhja Pradešos]] || 1,96 mln.
|-
| 16 || [[Thanė]] || [[Maharaštra]] || 1,82 mln.
|-
| 17 || [[Bhopals]] || [[Madhja Pradešos]] || 1,8 mln.
|-
| 18 || [[Višakhapatnams]] || [[Andhra Pradešos]] || 1,73 mln.
|-
| 19 || [[Pimpris-Činčvads]] || [[Maharaštra]] || 1,73 mln.
|-
| 20 || [[Patna]] || [[Bihars]] || 1,68 mln.
|-
| 21 || [[Haziabads]] || [[Utar Pradešos]] || 1,65 mln.
|-
| 22 || [[Ludhijana]] || [[Pandžabs]] || 1,62 mln.
|-
| 23 || [[Agra]] || [[Utar Pradešos]] || 1,59 mln.
|-
| 24 || [[Našiks]] || [[Maharaštra]] || 1,49 mln.
|-
|25 || [[Faridabads]] || [[Harjana]] || 1,41 mln. 
|-
|26 || [[Mīrats]] || [[Utar Pradešos]]|| 1,31 mln. 
|-
|27 || [[Radžkots]] || [[Gudžarats]] || 1,29 mln.
|-
|28 || [[Kaljans-Dombivlis]] || [[Maharaštra]] || 1,25 mln.
|-
|29 || [[Vasajos-Virars]] || [[Maharaštra]] || 1,22 mln.
|-
|30 || [[Varanasi]] || [[Utar Pradešos]] || 1,2 mln. 
|-
|31 || [[Srinagars]] || [[Džamu ė Kašmīrs]] || 1,18 mln.
|-
|32 || [[Aurangabads]] || [[Maharashtra]] || 1,18 mln.
|-
|33 || [[Dhanbads]] || [[Džharkhands]] || 1,16 mln.
|-
|34 || [[Amritsars]]|| [[Pundžabs]] || 1,13 mln.
|-
|35 || [[Navi Mumbajos]]|| [[Maharaštra]] || 1,12 mln.
|-
|36 || [[Alahabads]] || [[Utar Pradešos]] || 1,11 mln.
|-
|37 || [[Howrah]] || [[Vakarū Bengals]] || 1,08 mln.
|-
|38 || [[Rančis]] || [[Džharkhands]] || 1,07 mln.
|-
|39 || [[Gvaliors]]|| [[Madhja Pradešos]] || 1,07 mln. 
|-
|40 || [[Džabalpurs]]|| [[Madhja Pradešos]] || 1,06 mln.
|-
|41 || [[Koimbators]]|| [[Tamilnads]] || 1,05 mln.
|-
|42 || [[Vidžajavada]]|| [[Andhra Pradešos]] || 1,03 mln.
|-
|43 || [[Džodhpurs]]|| [[Radžastans]] || 1,03 mln.
|-
|44 || [[Madurajos]]|| [[Tamilnads]] || 1,02 mln.
|-
|45 || [[Raipurs]] || [[Čhatisgarchs]] || 1,01 mln. 
|-
|46 || [[Kota]] || [[Radžastans]] || 1 mln.
|-
|}

== Koltūra ==
Indėjės koltūras istuorėjė sena - anuos ėštakas prigaun daugiau kāp 4500 metu. Vedėnio čieso (1700 m. pr. Kr.-500 m. pr. Kr.) bova padietė pamatā [[indoėzmos|indoėzma]] fėluosuopėjē, mėtuoluogėjē, teoluogėjē ė literatūrā. Ligė nūdėinas egzėstoun kai katrėi tėkiejėmā ė praktėkas - [[dharma]]. [[karma]], [[juoga]], [[muokša]]. Indėjuo daugoma gīvėntuoju sodara indoėstā, ale karto sogīven kelės dėdlės vieras - indoėzmos, [[budėzmos]], [[sikhizmos]], [[krėkštiuonībė]], [[islams]], [[džainėzmos]].

Indėjė garsie sava baisē dėdlė kėna pramuonė, katrou vadėn [[bolivuds|bolivudo]].

== Akuonuomėka ==
[[TVF]] skaitliavėmās, Indėjės akuonuomėkas dėdoms 2022 m. bova 3,46 trėlėjuonā JAV duoleriu, pėnkta palē dėdoma svieta akuonuomėka. Paskiausio do dėšimtmetio akuonuomėka kuožnās metās auga vėdotėnėškā pu 5,8 % ė īr vėina veikiausē augontė akuonuomėka cielam svietė. Ale [[BVP]] vėinam gīvėntuojou atsėlėik nu svieta vėdorkė - palē skėrtėngos skaitliavėma metuodos prigaun 118-139 vėita svietė.

== Žmuonis == 
Indėjė nu [[2023]] m. balondė īr dėdliausė šalės palē gīvėntuoju skaitlio.<ref name=dėdliausė/> Vėdotėnė gīvenėma trokmie - 70 m. (71,5 m. muotrėškom ė 68,7 vīrėškiam) Raštėngoms 2011 m. bova 74,04 % -rašītė muokiejė 82,14 % vīrėškiu, ale tėk 65,46 % muotrėšku. Raštėngiausė valstėjė - [[Kerala]] (93,91% raštėngoms), Bihars - menkiausē raštėnga (63,82%).

Šalie tonkiausē paplėtosės [[indėarėju kalbas]] (74%) ė [[dravidu kalbas]] (24%). Indėjuo ėš vėsa soskaitliounamas 447 kalbas.

== Terptautėnē santīkē == 
Nu pat [[Naprīgolnoms|naprīgolnoma]] [[1947]] m. Indėjė palaikė draugėngus rīšius so daug šaliū cielam svietė. [[XX omžiaus šešts dešimtmetis|Šeštam dešimtmetie]] aktīvē bova ož dekolonėzacėjė [[Afrėka|Afrėkuo]] ėr [[Azėjė|Azėjuo]], bova vėina [[Neprisėjongėma kostiejėms|Neprisėjongėma kostiejėma]] somėslītuoju.<ref>[Rothermund, D. (2000 m. spalė 17 d.), The Routledge Companion to Decolonization, Routledge Companions to History (1st ed.), Routledge, ISBN 978-0-415-35632-9</ref> Devėnta dešimtmetė pabėnguo Indėjės karėnės pajiegos, kvėitont kaimīnams, do sīkio prisėdiejė pri vainėnės intervencėjės: 1987-1990 m. [[Šrė Lanka|Šrė Lankuo]] ė 1988 m. [[Maldīvā|Maldīvūs]], kumet tinās bova planoujamas perversmos. Santīkē so Pakėstano ciela šaliū egzėstavėma čiesa sodietīngė, ketoris kartos eskalavuosė i [[vaina]]s – 1947, 1965, 1917 ė 1999 m. Trīs ėš karū vīka diel žemiu Kašmīrė, katrū prigolnoms terp šaliū īr gėnčėtėms, vuo ketvėrts kėla kumet Indėjė riemė Bangladeša anam kuovuojont diel naprigolnoma nu Pakėstana. Septėntuojė dešimtmetė pabėnguo Indėjė toriejė artėmus karėnius ė akuonuomėnius rīšius so [[SSRS]], SSRS bova glabna gėnklū tiekiejė Indėjē.

== Kariauna ==
Indėjės prezidėnts īr vīriausis karėniu pajiegū vads. Indėjės gėnkloutuosės pajiegas tor 1,395 mln. aktīvaus persuonala karėškiu, īr ontras palē dėdoma svietė. Oficēlos biudžets šalėis gīnībā bova 36,03 mlrd. JAV duoleriu (1,83 % [[BVP]] ėšlaidu). Daugoma karėniu ėšlaidu panauduojama gīnībā prīš Pakėstana ė stengontėis sokortė līgsvara Kėnėjės itakā [[Indėjės ondėnīns|Indėjės ondėnīnė]].
== Šaltenē ==
<references/>

== Nūruodas ==
* [https://www.india.gov.in/ Oficēlė Indėjės vīriausībės interneta svetainė]

{{Azėjė}}

[[Kateguorėjė:Indėjė| ]]