# Eva Peruon
María Eva Duarte de Perón (Eva Peron, čiesās Evita; 1919 m. gegožė 7 d. – 1952 m. lėipas 26 d., mergautėnė pavardie Duarte) – bova ontruojė Argentėnas prezidėnta Juan Peron žmuona.

## Gīvenėms
Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo 1919 metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė San Juanė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. 1946 m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.
Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē. 
1951 m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė descamisados, kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė. 
1952 m. prīš pat Evas smerti Argentėnas Kuongresos devė Evā uofėcēlo dvasėne Argentėnas līderė tėtola.

### Euruopas tors
1947 m. Eva Peron vīka i Euruopas tora, katruo meto sosėtėka so vėitas puolėtėkās, ėskaitont Ėspanėjės dėktatorio Fančeska Franka. 

## Palėkėms

### Palėkėms Argentėnā ė Luotīnū Amerėkā
Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū. Ciudad Evita (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. Cristina Kirchner, pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms. 

### Terptautėnie puopoleriuojie koltūruo
Lėgė XX omžiaus pabėnguos bova sokortė vaidėnėmā, fėlmā, parašītas knīngas ė straipsnē aple Evita. Siekmėngiausės bova mozėkls Evita. Nicholas Fraser rokou, ka lėgė 1996 m. Evita bova ruodīta vėsūs kontėnentūs, ėšskīros Antarktėda ė anuo pajamas bova 2 mėlėjardā JAV duoleriū.
Eva Peruon
{| class="metadata" style="float:right" |
|-
! colspan="2" align="center" | {{{vards|{{PAGENAME}}}}}
|-
| colspan="2" align=center | [[Abruozdielis:Evita color.jpg|thumb|150px|Eva Peron]]
|-
<!--
|- 
| class="metadata-label" | Pseuduonėms
| Evita
-->
|-
| class="metadata-label" | Gėmė
| [[1919]] m. [[gegožė 7]] d.
|-
| class="metadata-label" | Vėita
|[[Argentėna]]
|-
| class="metadata-label" | Mėrė
| [[1952]] m. [[lėipas 26]] d.
|-
| class="metadata-label" | Vėita
|[[Argentėna]]
|}

'''María Eva Duarte de Perón''' ('''Eva Peron''', čiesās '''Evita'''; [[1919]] m. [[gegožė 7]] d. – [[1952]] m. [[lėipas 26]] d., mergautėnė pavardie '''Duarte''') – bova ontruojė [[Argentėna]]s prezidėnta [[Juan Peron]] žmuona.

== Gīvenėms ==
Eva gėmė Argentėnas pruovencėjuo [[1919]] metās. Būdama 15 metū omžiaus Eva Duarte ėšvažēva i Argentėnas suostėnė Buenas Aires, kor vaidėna tētrė, dėrba radėjuo ė vaidėna kina fėlmūs. 1944 metās sosėpažėna so generuolu Juan Peron par labdaruos rengėnė [[San Juan]]ė. Sekontēs metās anie sosėžanėjė. [[1946]] m. Juan Perona ėšrīnka būtė Argentėnas prezėdento.

Par sekontios 6 metos Eva palėka dėdlē puopolerė terp Perona palaikontiū pruofesėniū sājongū. Ana rokava ož darba žmuoniū tėisės. Ana vaduovava Darba ė Svēkatas Mėnėsterėjės. Ėkūrė ė vaduovava Evas Peron labdaruos fuondou, ėkūrė ė vaduovava pėrmajā dėdlē ė magtingā Argentėnas muotrėšku puolitėnē partėjē. 

[[1951]] m. gava peruonėstu palaikīma ėškeltė sava kandėdatūra Argentėnas vėceprezėdenta puostou. Anou dėdlē palaike Argentėnas biednė̄jė žmuonės, katrie ton čieso Argentėnuo bova vadėnamė ''descamisados'', kas rēkš žmuonis ba marškėniū. Bat Argentėnas karioumene ėr elits nadalēda, ka ana palėkto vėceprezedente. Eva bova priversta atsėtrauktė. 

[[1952]] m. prīš pat Evas smerti Argentėnas Kuongresos devė Evā uofėcēlo dvasėne Argentėnas līderė tėtola.

=== Euruopas tors ===
[[1947]] m. Eva Peron vīka i Euruopas tora, katruo meto sosėtėka so vėitas puolėtėkās, ėskaitont Ėspanėjės dėktatorio Fančeska Franka. 

== Palėkėms ==
=== Palėkėms Argentėnā ė Luotīnū Amerėkā ===
Argentėnuo uofėcēlē nie mėnavuojama Evas Peron smertėis dėina, bat Argentėnas žmuonės pamėnavuo anuos smertėis dėina kuožnās metās. Eva Peron bova pavāzdouta ont Argentėnas muonetū.<ref>[http://news.bbc.co.uk/2/hi/business/1954363.stm Argentines swap pesos for 'Evitas'] Vėiziets [[2006]] m. [[spalė 4]] d. </ref> [[Ciudad Evita]] (Evitas miests), katron ėkūrė Evas Perón Fuonds 1947 metās īr šalėp Buenas Airiu. Anam tebgīven žmuonės. [[Cristina Kirchner]], pėrmuojė Argentėnas prezėdentė muotriška, bova peruonėstė ė bova vadėnama "Nauja Evita." Kirchner rokou, ka nenuor būt līgėnama so Eva Peron, nes mėslėjė, ka Evita bova onėkalos Argentėnas ėstuorėjės notėkėms. <ref>Time Magazine. "Interview: Cristina Fernandez de Kirchner of Argentina." Saturday, Sep. 29, 2007. https://web.archive.org/web/20080606053907/http://www.time.com/time/world/article/0,8599,1666879,00.html?iid=sphere-inline-sidebar</ref>

=== Terptautėnie puopoleriuojie koltūruo ===
Lėgė [[XX omžios|XX omžiaus]] pabėnguos bova sokortė vaidėnėmā, fėlmā, parašītas knīngas ė straipsnē aple Evita. Siekmėngiausės bova [[mozėkls Evita]]. Nicholas Fraser rokou, ka lėgė [[1996]] m. Evita bova ruodīta vėsūs kontėnentūs, ėšskīros Antarktėda ė anuo pajamas bova 2 mėlėjardā [[JAV duoleris|JAV duoleriū]].<ref>''Evita: The Real Life of Eva Perón''. Navarro, Marysa. Fraser, Nicholas. Norton. 1980, 1996. Page 193.</ref>

== Šaltenē ==
{{reflist}}

{{commons}}

{{DEFAULTSORT:Peron, Eva}}

[[Kateguorėjė:Argentėnas žmuonis]]
[[Kateguorėjė:Puolitėkā]]
[[Kateguorėjė:Nedielės straipsnis]]