# Svieta krepšėnė čempijuonats
Svieta vīru krepšėnė čempijuonats īr ontrs palē svarboma vīru krepšėnė tornīrs pu Uolėmpėniu žaidīniu. 
Svieta čempijuonats vīkst vėinkart ketvėriūs metūs. Anamė žaid rėnktėnės ėš vėsū žemīnu. 

## Istuorėjė
Pėrmasā svieta čempijuonats ivīka 1950 metās Argentėnuo. Ėš vėsa jau īr ivīkė̄ 14 čempijuonatu. 
1958 metās toriejės vīkt svieta čempijuonats neivīka, nes rengiejē - Čilės respoblėka nespiejė atlėktė vėsū darbū, FIBA tornīro metams nukielė ė ons ivīka 1959 metās. Pu tuo vielē magtīngiausės kuomandas sosėrėnkdava kas ketorė metā, ale pradiejė kėlt nesklondumu so kėtās tornīrās diel sosėmaišiosiu metu ė svieta čempijuonats, toriejis vīktė 1971 metās, ivīka 1970 metās. Nu tuo čiesa ons vėsu laiku tėkslē vīkst vėinkart ketvėriūs metūs.
Daugiausė kartu Svieta čempijuonata rėngė Argentėna ė Brazilėjė - pu do kartos.
Daugiausē čempijuonu tėtolu tor JAV (4 auksa medalios), Jugoslavėjės ė TSRS (pu 3) rėnktėnės.

## Svieta čempijuonā
Metā, kor vīka čempijuonats, šalis - čempijuons
- 1950 Argentėna - Argentėna
- 1954 Brazilėjė - JAV
- 1959 Čilė - Brazilėjė
- 1963 Brazilėjė - Brazilėjė
- 1967 Urugvajos - TSRS
- 1970 Jugoslavėjė - Jugoslavėjė
- 1974 Puerto Riks - TSRS
- 1978 Fėlėpinā - Jugoslavėjė
- 1982 Kolumbėjė - TSRS
- 1986 Ėspanėjė - JAV
- 1990 Argentėna - Jugoslavėjė
- 1994 Kanada - JAV
- 1998 Graikėjė - Jugoslavėjė
- 2002 JAV - Jugoslavėjė
- 2006 Japuonėjė - Ispanėjė
- 2010 Turkėjė - JAV


Svieta krepšėnė čempijuonats
'''Svieta vīru krepšėnė čempijuonats''' īr ontrs palē svarboma vīru [[krepšėnis|krepšėnė]] tornīrs pu [[Uolėmpėnės žaidīnės|Uolėmpėniu žaidīniu]]. 

Svieta čempijuonats vīkst vėinkart ketvėriūs metūs. Anamė žaid rėnktėnės ėš vėsū žemīnu. 

== Istuorėjė ==

Pėrmasā svieta čempijuonats ivīka [[1950]] metās [[Argėntėna|Argentėnuo]]. Ėš vėsa jau īr ivīkė̄ 14 čempijuonatu. 

[[1958]] metās toriejės vīkt svieta čempijuonats neivīka, nes rengiejē - [[Čilės respoblėka]] nespiejė atlėktė vėsū darbū, [[FIBA]] tornīro metams nukielė ė ons ivīka [[1959]] metās. Pu tuo vielē magtīngiausės kuomandas sosėrėnkdava kas ketorė metā, ale pradiejė kėlt nesklondumu so kėtās tornīrās diel sosėmaišiosiu metu ė svieta čempijuonats, toriejis vīktė [[1971]] metās, ivīka [[1970]] metās. Nu tuo čiesa ons vėsu laiku tėkslē vīkst vėinkart ketvėriūs metūs.

Daugiausė kartu Svieta čempijuonata rėngė Argentėna ė [[Brazilėjė]] - pu do kartos.

Daugiausē čempijuonu tėtolu tor JAV (4 auksa medalios), Jugoslavėjės ė TSRS (pu 3) rėnktėnės.

== Svieta čempijuonā ==

Metā, kor vīka čempijuonats, šalis - čempijuons

* 1950 Argentėna - Argentėna
* 1954 Brazilėjė - JAV
* 1959 Čilė - Brazilėjė
* 1963 Brazilėjė - Brazilėjė
* 1967 Urugvajos - TSRS
* 1970 Jugoslavėjė - Jugoslavėjė
* 1974 Puerto Riks - TSRS
* 1978 Fėlėpinā - Jugoslavėjė
* 1982 Kolumbėjė - TSRS
* 1986 Ėspanėjė - JAV
* 1990 Argentėna - Jugoslavėjė
* 1994 Kanada - JAV
* 1998 Graikėjė - Jugoslavėjė
* 2002 JAV - Jugoslavėjė
* 2006 Japuonėjė - Ispanėjė
* 2010 Turkėjė - JAV

[[Kateguorėjė:Svieta krepšėne čempiuonatā]]