# Žvāzdie
Žvāzdie īr dėdlė sonkoma švėitontis kamūlis, esons kuosmosė. Žvāzdės spindulioun elektromagnetėnius spindolius (terp anūm - ėr veizimā šveisa), alektringāsės dalalės ė neutrėnus. Žvāzdės vėizėmas kāp poškelē naktėis dongou. Saulė īr ėšėmtės: ana īr tēp arti Žemės, ka ėšruod kāp tekėnis ėr sōtėik dėinuos švėisa. Žvāzdės tėrėnie žvāzdiū astronuomėjė ėr astrofizėka.
Artėmiausė Žemē žvāzdie pu Saulės īr Proxima Centauri, nutuolos par 40 trilėjuonū kėluometrū. Švėisa ėš Proxima Centauri Žemė pasėik par 4,2 metū. 
Astronuomū skaitliavimo žėnomuo Vėsatuo ī 70 sekstilėjuonū žvāzdiū. Tas ī 70 000 000 000 000 000 000 000.

Žvāzdie
[[Abruozdielis:Sagittarius Star Cloud.jpg|thumb|220px|right|Fotografouta Hubble teleskuopo]]
[[Abruozdielis:Pleiades large.jpg|thumb|220px|[[Plejadies]], jaunas žvaiždies Taura žvaiždīn]]
[[Abruozdielis:Ngc1999.jpg|thumb|220px|Ūks NGC1999, apšvėistas Oriuona V380 (cėntre)]]

'''Žvāzdie''' īr dėdlė sonkoma švėitontis kamūlis, esons kuosmosė. Žvāzdės spindulioun elektromagnetėnius spindolius (terp anūm - ėr veizimā šveisa), alektringāsės dalalės ė [[Neutrinas|neutrėnus]]. Žvāzdės vėizėmas kāp poškelē [[Naktės|naktėis]] dongou. [[Saulė]] īr ėšėmtės: ana īr tēp arti [[Žemė]]s, ka ėšruod kāp tekėnis ėr sōtėik dėinuos švėisa. Žvāzdės tėrėnie žvāzdiū [[astronuomėjė]] ėr [[astrofizėka]].

Artėmiausė Žemē žvāzdie pu Saulės īr [[Proxima Centauri]], nutuolos par 40 trilėjuonū kėluometrū. Švėisa ėš Proxima Centauri Žemė pasėik par 4,2 metū. 

[[Astronuomū]] skaitliavimo žėnomuo [[Vėsata|Vėsatuo]] ī 70 sekstilėjuonū žvāzdiū. Tas ī 70 000 000 000 000 000 000 000.

[[Kateguorėjė:Žvāzdės| ]]