# Ėškastėnis kors
Ėškastėnis kors – onglėondėnilē, katrėi per mėlėjuonus metu sosėskvarmava Žemės plotuo ėš sodūliejosiu augalū ė gīviu, ė katrėi īr kāp kors kasamė ė degėnamė. Glabnas ėškastėnė kora rūšīs – kūlė onglės, napta, gomtėnės dojės, torpė. Anėi palėikt glabnās energėjės ėšteklēs cielam svietė, īr nauduojamė dėrbont alektra, transpuortė ė pramuonie. Torpė da čiesās nauduojamė noma apšėldīmou Žemaitėjuo. Daugoms žalevėniu kemėniu medegū, kāp antās plasmasė, padėrbamė ėš kūlė ongliū, naptas, gomtėniu doju.
2011 m. napta sodarė aple 40 %, kūlė onglės – aple 26 %, gomtėnės dojės – aple 21 % ES energėjės rėnkas dalėis. 2020 m. ES pėrma lėika atsėnaujėnontės energetėkas sektuorios pralenkė ėškastėnė kora sektuoriu alektras dėrbėmė. Onkstiau kūlė onglės bova glabns ėškastėnis kors, ale īpatėngā tuo kora daba miegėnama atsėsakītė, bo ans degdams ėšskėr daugiausė onglėis dijuoksėda.
2021 m. doumenėm, 82,3 % sovartuotas pėrmėnės energėjės svietė ė 61 % alektras bova padėrbama ėš ėškastėnė kora. Mėlžėnėškė ėškastėnė kora degėnėma kėikē neigiamā veik aplinka. Daugiau kāp 80 % diel žmuogaus vēkluos sosėdariosė onglėis dijuoksėda (CO2) ėšsėskėr degėnont ėškastėni kora - aple 35 mlrd. tuon emisėju kuožnās metās, diel žemdėrbīstės - aple 4 mlrd. Gomtėnē pruocesā Žemie, (onglėis sogierėms ondėnīnūs) gal absorboutė tėk mizerna tū emėsėju dali, diutuo kuožnās metās palėikt mėlėjardu tuonu onglėis dijuoksėda pervėršis atmuospėruo. Nuors metana doju emisėjės īr tēpuogė rēkšmėngas, ėškastėnė kora degėnėms īr glabns šėltnomė efekta padėrbontiu doju, atsakėngu ož gluobalėni atšėlėma ė ondėnīnu rūgštiejėma, šaltėnis. Tēpuogė daug su uora tarša sosėjosiu smertiu sokel ėškastėni kora degėnont ėšsėskėrontės kėitas dalielės ė tročīznas dojės. Tas kaštou svietou 3,3 % anuo BVP. Atsėsakont degėntė ėškastėni kora kuožnās metās būtom galėma ratavuotė mėlėjuonus žmuoniu gīvībiu.
Ėškastėnis kors
[[Abruozdielis:Peat_(49302157252).jpg|thumb|right|[[Torpė]] – tonkiausē Žemaitėjuo sotėnkama ėškastėnė kora rūšės.]]
'''Ėškastėnis kors''' – [[onglėondėnilē]], katrėi per mėlėjuonus metu sosėskvarmava [[Žemės plota|Žemės plotuo]] ėš sodūliejosiu augalū ė gīviu, ė katrėi īr kāp [[kors]] kasamė ė degėnamė. Glabnas ėškastėnė kora rūšīs – [[kūlė onglės]], [[napta]], [[gomtėnės dojės]], [[torpė]]. Anėi palėikt glabnās [[energėjė]]s ėšteklēs cielam svietė, īr nauduojamė dėrbont [[alektra]], [[transpuorts|transpuortė]] ė [[pramuonė|pramuonie]]. Torpė da čiesās nauduojamė noma apšėldīmou Žemaitėjuo. Daugoms žalevėniu kemėniu medegū, kāp antās [[plasmasė]], padėrbamė ėš kūlė ongliū, naptas, gomtėniu doju.

[[2011]] m. napta sodarė aple 40 %, kūlė onglės – aple 26 %, gomtėnės dojės – aple 21 % [[ES]] energėjės rėnkas dalėis.<ref>{{Cite web|url=http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52011IE1857|title=EUR-Lex - 52011IE1857 - EN - EUR-Lex|website=eur-lex.europa.eu|access-date=2017-08-01}}</ref> [[2020]] m. ES pėrma lėika [[atsėnaujėnontė energetėka|atsėnaujėnontės energetėkas sektuorios]] pralenkė ėškastėnė kora sektuoriu alektras dėrbėmė.<ref>{{cite web |title=The European Power Sector in 2020 / Up-to-Date Analysis on the Electricity Transition |url=https://ember-climate.org/wp-content/uploads/2021/01/Report-European-Power-Sector-in-2020.pdf |website=ember-climate.org |publisher=Ember and Agora Energiewende |archive-url=https://web.archive.org/web/20210125215659/https://ember-climate.org/wp-content/uploads/2021/01/Report-European-Power-Sector-in-2020.pdf |archive-date=2021-01-25|date=2021-01-25|url-status=live }}</ref> Onkstiau kūlė onglės bova glabns ėškastėnis kors, ale īpatėngā tuo kora daba miegėnama atsėsakītė, bo ans degdams ėšskėr daugiausė [[onglėis dijuoksėds|onglėis dijuoksėda]].

2021 m. doumenėm, 82,3 % sovartuotas pėrmėnės energėjės svietė ė 61 % alektras bova padėrbama ėš ėškastėnė kora.<ref>[https://ourworldindata.org/fossil-fuels Fossil fuels (Our World in Data)]</ref> Mėlžėnėškė ėškastėnė kora degėnėma kėikē neigiamā veik aplinka. Daugiau kāp 80 % diel žmuogaus vēkluos sosėdariosė [[onglėis dijuoksėds|onglėis dijuoksėda]] (CO<sub>2</sub>) ėšsėskėr degėnont ėškastėni kora - aple 35 mlrd. [[tuona|tuon]] emisėju kuožnās metās,<ref>{{Cite news|last=Ambrose|first=Jillian|url=https://www.theguardian.com/environment/2020/apr/12/global-carbon-emisions-could-fall-by-record-25bn-tonnes-in-2020|title=Carbon emissions from fossil fuels could fall by 2.5bn tonnes in 2020|date=2020-04-12|work=The Guardian|access-date=2020-04-27|language=en-GB|issn=0261-3077}}</ref> diel [[žemdėrbīstė]]s - aple 4 mlrd.<ref>{{Cite web |title=Global Carbon Project (GCP) |url=https://www.globalcarbonproject.org/carbonbudget/21/infographics.htm |access-date=2022-04-05 |website=www.globalcarbonproject.org |language=en |archive-date=2022-04-08 |archive-url=https://web.archive.org/web/20220408142051/https://www.globalcarbonproject.org/carbonbudget/21/infographics.htm |dead-url=yes }}</ref> [[Onglėis cėklos|Gomtėnē pruocesā Žemie]], (onglėis sogierėms [[ondėnīns|ondėnīnūs]]) gal absorboutė tėk mizerna tū emėsėju dali, diutuo kuožnās metās palėikt mėlėjardu tuonu onglėis dijuoksėda pervėršis [[atmuospėra|atmuospėruo]].<ref>{{cite web |url= http://www.eia.doe.gov/oiaf/1605/ggccebro/chapter1.html|title= What Are Greenhouse Gases?|work= US Department of Energy |access-date=2007-09-09}}</ref> Nuors [[metans|metana doju]] emisėjės īr tēpuogė rēkšmėngas,<ref>[https://web.archive.org/web/20220412163517/https://report.ipcc.ch/ar6wg3/pdf/IPCC_AR6_WGIII_FinalDraft_Chapter02.pdf IPCC AR6 WGIII FinalDraft Chapter 2.pdf]</ref> ėškastėnė kora degėnėms īr glabns [[šėltnomė efekta padėrbontės dojės|šėltnomė efekta padėrbontiu doju]], atsakėngu ož [[gluobalėnis atšėlėms|gluobalėni atšėlėma]] ė [[ondėnīnu rūgštiejėms|ondėnīnu rūgštiejėma]], šaltėnis. Tēpuogė daug su [[uora tarša]] sosėjosiu smertiu sokel ėškastėni kora degėnont ėšsėskėrontės [[kėitas dalielės]] ė tročīznas dojės. Tas kaštou svietou 3,3 % anuo [[BVP]].<ref>{{Cite web|title=Quantifying the Economic Costs of Air Pollution from Fossil Fuels|url=https://energyandcleanair.org/wp/wp-content/uploads/2020/02/Cost-of-fossil-fuels-briefing.pdf|url-status=dead|archive-url=https://web.archive.org/web/20200406173555/https://energyandcleanair.org/wp/wp-content/uploads/2020/02/Cost-of-fossil-fuels-briefing.pdf|archive-date=2020-04-06}}</ref> Atsėsakont degėntė ėškastėni kora kuožnās metās būtom galėma ratavuotė mėlėjuonus žmuoniu gīvībiu.<ref>{{Cite web|last=Zhang|first=Sharon|title=Air Pollution Is Killing More People Than Smoking—and Fossil Fuels Are Largely to Blame|url=https://psmag.com/environment/air-pollution-is-killing-more-people-than-smoking-and-fossil-fuels-are-largely-to-blame|access-date=2020-02-05|website=Pacific Standard|language=en}}</ref>

== Šaltenē ==
{{išn}}

[[Kateguorėjė:Gomta]]
[[Kateguorėjė:Geuoluogėjė]]