# Doblėns
Dublins, Doblėns (airėškā - Baile Átha Cliath, onglėškā: Dublin) - Airėjės Respoblėkas suostėnė, dėdliausis palē gīventuoju skaitlio ė akuonuomėškā ė koltūrėškā magtīngiausės miests. Vēk uora ė jūras oustā, miests īr rītėniam Airėjės saluos šmuotė.

## Istuorėjė
Oficēlė Doblėna ikūrėma data īr 998 metā, ale pėrmuojė leika miests pamėnavuots 140 mūso eras metās, kūmet Doblėna gīvenvėitė bova vadėnama Eblana.
Vėkingā bova pėrmė̄jė miesta prietelē. Ton fakta iruoda arkeoluogėnē kasėniejėmā Wood Quay, šalėp miesta cėntra, kor rasta vėsuokiu ironkiu, sėinu ė nomū grioviesio.
IX omžiuo Doblėns bova ožjīmts dano. Airē lėikās ožjīimdava miesta, bat naėlgam. 1171 metās danus ėšvarė onglā, katrėims vaduovava Henris Ontros.
Lėgė XVII omžiaus vėdorė Doblėns mėnavuonams, kāp mizerns vėdoromžiu miestalis. Bet 1649 metās, pu Onglėjės pėlėitėnės vainuos miesta bova ožgruobės Oliveris Kromvelis. Tuon meto Doblėnė gīvena aple 9000 prieteliu.
XVII omžiaus pabėnguo miests pradiejė plėistės. Glabna ton prīžastės bova [[pruotestantėzmos|pruotestantu[[ atbiegielē ėš Euroupas. XVIII omžiou Doblėns veikē auga. XVIII omžiaus pabėnguo Doblėns palėka ontro vagol dėdoma miesto Brėtu imperėjuo.
Paskelbos Airėjės naprėgolmībė, 1922 m. Doblėns palėka šalėis suostėnė, koltūras, akuonuomėkas ė puolitėkas cėntro.

## Klimats
Doblėnė vīraun jūrėnis klimats, kor žėimas īr šėltas, vuo vasaras - vėisės. 
Žėima daugiausē līn, aba ēn šlapdrėba. Šlapdrėba gal tēstėis nu lapkristė lėgė balondė. Snėigs vėdotėnėškā ėšsėlaika 4-5 dėinas par metus. 
| Mėinou          | Sau          | Vas          | Kuo         | Bal          | Geg          | Bėr          | Lėi          | Rog          | Sie          | Spa          | Lap          | Gro          | 2005-2006 metā |
| --------------- | ------------ | ------------ | ----------- | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | ------------ | -------------- |
| Vėdotėnė aukšta | 8°C (46°F)   | 8°C (46°F)   | 10°C (50°F) | 13°C (55°F)  | 15°C (59°F)  | 18°C (64°F)  | 20°C (68°F)  | 19°C (66°F)  | 17°C (63°F)  | 14°C (57°F)  | 10°C (50°F)  | 8°C (46°F)   | 13°C (56°F)    |
| Vėdotėnė žema   | 1°C (34°F)   | 2°C (36°F)   | 3°C (37°F)  | 4°C (39°F)   | 6°C (43°F)   | 9°C (48°F)   | 11°C (52°F)  | 11°C (52°F)  | 9°C (48°F)   | 6°C (43°F)   | 4°C (39°F)   | 3°C (37°F)   | 6°C (42°F)     |
| Vėsa krėtouliu  | 67 mm (2.6") | 55 mm (2.1") | 51 mm (2")  | 45 mm (1.7") | 60 mm (2.3") | 57 mm (2.2") | 70 mm (2.7") | 74 mm (2.9") | 72 mm (2.8") | 70 mm (2.7") | 67 mm (2.6") | 74 mm (2.9") | 762 mm (29.5") |


## Transports
Šiaurėniem miesta šmuotė veik internaciuonalėnis Doblėna vora ousts (airėška - Aerfort Bhaile Átha Cliath), kelptās poikos sosėsėikėms so Lėverpolio ė Holėhedo. Ėšvīstėta mašėnu, metala, jiedė, tekstėlės, siovėma pramuonė, laivū dėrbīklas, alaus pramuonė (garsiuojė „Guiness“ alaus dėrbieju kuompanėjė).

#### Viešasis transports

##### Keleivėnis
Daug Doblėna gīventuoju keliau so kelėivėnėm. Miesta kelėivėnės valda bendruobė Bus Átha Cliath (Dublin Bus), katra tor aple 200 autuobosu. Naktėis meto Doblėnė tēpat važiou kelėivėnės, bet retiau ė tėk tam tėkruom krīptėm rečiau. Naktėnės kelėivėnės žīmėmas N, pvz. kelėivėnė 39, naktėis meto būn 39N. 

##### Traukėnē (Dartā)
Miestėnē Traukėnē Doblėnė vadėnamė terp prieteliu Dartās (nu DART). Anie īr dėdlē patuogė transporta prīmuonė, prieteliams, katrėi važiou ėš Doblėna prīmiestė i centra.

##### Tramvajē
Doblėnė veik tramvajē, katrie ėr katrū lėnėjės vadėnas LUAS.

## Rīšē
Doblėns īr Airėjės naujīnu ė rīšiū cėntros. Miestė veik daug laikraštiu, radėjė stuotiū, telekomunikacėju kuompanėju centrėniu būstėniu. Tēpuogė čė vėik svarbiausė Airėjės pašta (An Post) ė telekomunikacėju bėndruobiu Eircom, Vodafone, o2 centrėnės būstėnės ė glabnė̄jė infrastoktūras objektā.

## Pamėnklā
- Doblėna pėlės
- The Spire monumėnts
- Doblėna pašts
- Ha'penny tėlpts
- Šv. Patrėka katedra


## Miestā partnerē
- Barseluona (Katalonėjė, Ispanėjė),
- Lėverpolės (JK),
- San Chose (JAV).


## Prietelē
Vagol 2006 m. sorašīma doumenis prieteliu skaitlios bova:
- Doblėnė:
  - 505 739
- Doblėna orbanėzuotuo zuonuo:
  - 1 045 769
- Doblėna regėjounė:
  - 1 186 821
- Dėdliuojuo Doblėna zuonuo:
  - 1 661 185

Doblėnė gīven ivairiu tautū prietele. Be vėitėniu airiu da gīven onglu, lėnku, lietoviu, latviu, žemaitiu, nigerėitiu, kėnu, okrainėitiu ė rosu.
Doblėns
{{Ltgyv}}

'''Dublins''', '''Doblėns''' ([[airiu kalba|airėškā]] - ''Baile Átha Cliath'', {{en|Dublin}}) - [[Airėjės Respoblėka]]s suostėnė, dėdliausis palē gīventuoju skaitlio ė akuonuomėškā ė koltūrėškā magtīngiausės miests. Vēk uora ė jūras oustā, miests īr rītėniam Airėjės saluos šmuotė.

== Istuorėjė ==
[[Abruozdielis:Dublin_city_coa.gif |right|thumb|200px|Doblėna gerbs]]
Oficēlė Doblėna ikūrėma data īr [[998]] metā, ale pėrmuojė leika miests pamėnavuots [[140]] mūso eras metās, kūmet Doblėna gīvenvėitė bova vadėnama Eblana.

[[Vėkingā]] bova pėrmė̄jė miesta prietelē. Ton fakta iruoda arkeoluogėnē kasėniejėmā ''Wood Quay'', šalėp miesta cėntra, kor rasta vėsuokiu ironkiu, sėinu ė nomū grioviesio.

[[IX o.|IX omžiuo]] Doblėns bova ožjīmts dano. Airē lėikās ožjīimdava miesta, bat naėlgam. [[1171]] metās danus ėšvarė onglā, katrėims vaduovava [[Henris Ontros]].

Lėgė [[XVII o.|XVII omžiaus]] vėdorė Doblėns mėnavuonams, kāp mizerns vėdoromžiu miestalis. Bet [[1649]] metās, pu [[Onglėjė]]s pėlėitėnės vainuos miesta bova ožgruobės [[Oliveris Kromvelis]]. Tuon meto Doblėnė gīvena aple 9000 prieteliu.

XVII omžiaus pabėnguo miests pradiejė plėistės. Glabna ton prīžastės bova [[pruotestantėzmos|pruotestantu[[ atbiegielē ėš Euroupas. XVIII omžiou Doblėns veikē auga. XVIII omžiaus pabėnguo Doblėns palėka ontro vagol dėdoma miesto [[Brėtu imperėjė|Brėtu imperėjuo]].

Paskelbos [[Airėjė]]s naprėgolmībė, [[1922]] m. Doblėns palėka šalėis suostėnė, [[koltūra]]s, akuonuomėkas ė puolitėkas cėntro.

== Klimats ==
[[Abruozdielis:ClimateDublinIreland.PNG|right|thumb|200px|Vėdotėnė temperatūra (rauduona), vėdotėnės krėtoliu kėikis]]
Doblėnė vīraun jūrėnis klimats, kor žėimas īr šėltas, vuo vasaras - vėisės. 

Žėima daugiausē līn, aba ēn [[šlapdrėba]]. Šlapdrėba gal tēstėis nu lapkristė lėgė balondė. Snėigs vėdotėnėškā ėšsėlaika 4-5 dėinas par metus. 

{| class="wikitable"
! style="background: #99CCCC; color: #000080" height="17" | Mėinou<ref>Weather and climate data from [http://www.bbc.co.uk/weather/world/city_guides/city.shtml?tt=TT003910 BBC Weather].</ref>
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="January"   | Sau
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="February"  | Vas
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="March"     | Kuo
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="April"     | Bal
! style="background: #99CCCC; color:#000080;"                  | Geg
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="June"      | Bėr
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="July"      | Lėi
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="August"    | Rog
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="September" | Sie
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="October"   | Spa
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="November" | Lap
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" abbr="December" | Gro
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" | 2005-2006 metā
|-
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" | Vėdotėnė aukšta
| style="background: #FFFFCC; color:#000000;" | 8<small><sup>°</sup></small>C<br /> (46<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color:#000000;" | 8<small><sup>°</sup></small>C<br /> (46<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color:#000000;" | 10<small><sup>°</sup></small>C<br /> (50<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color:#000000;" | 13<small><sup>°</sup></small>C<br /> (55<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color:#000000;" | 15<small><sup>°</sup></small>C<br /> (59<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFCC66; color:#000000;" | 18<small><sup>°</sup></small>C<br /> (64<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFA500; color:#000000;" | 20<small><sup>°</sup></small>C<br /> (68<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFA500; color:#000000;" | 19<small><sup>°</sup></small>C<br /> (66<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFCC66; color:#000000;" | 17<small><sup>°</sup></small>C<br /> (63<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color:#000000;" | 14<small><sup>°</sup></small>C<br /> (57<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color:#000000;" | 10<small><sup>°</sup></small>C<br /> (50<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color:#000000;" | 8<small><sup>°</sup></small>C<br /> (46<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color:#000000;" | '''13<small><sup>°</sup></small>C<br /> (56<small><sup>°</sup></small>F)'''
|-
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" height="16;" | Vėdotėnė žema
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 1<small><sup>°</sup></small>C<br /> (34<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 2<small><sup>°</sup></small>C<br /> (36<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 3<small><sup>°</sup></small>C<br /> (37<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 4<small><sup>°</sup></small>C<br /> (39<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color: black;" | 6<small><sup>°</sup></small>C<br /> (43<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color: black;" | 9<small><sup>°</sup></small>C<br /> (48<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color: black;" | 11<small><sup>°</sup></small>C<br /> (52<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFF99; color: black;" | 11<small><sup>°</sup></small>C<br /> (52<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color: black;" | 9<small><sup>°</sup></small>C<br /> (48<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color: black;" | 6<small><sup>°</sup></small>C<br /> (43<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 4<small><sup>°</sup></small>C<br /> (39<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFFF; color: black;" | 3<small><sup>°</sup></small>C<br /> (37<small><sup>°</sup></small>F)
| style="background: #FFFFCC; color: black;" | '''6<small><sup>°</sup></small>C<br /> (42<small><sup>°</sup></small>F)'''
|-
! style="background: #99CCCC; color:#000080;" | Vėsa krėtouliu
| style="background: #67CEEB;" | 67<small> mm</small> (2.6<small>"</small>)
| style="background: #80FFC0;" | 55<small> mm</small> (2.1<small>"</small>)
| style="background: #80FFC0;" | 51<small> mm</small> (2<small>"</small>)
| style="background: #C0FFC0;" | 45<small> mm</small> (1.7<small>"</small>)
| style="background: #67CEEB;" | 60<small> mm</small> (2.3<small>"</small>)
| style="background: #80FFC0;" | 57<small> mm</small> (2.2<small>"</small>)
| style="background: #6695ED;" | 70<small> mm</small> (2.7<small>"</small>)
| style="background: #6695ED;" | 74<small> mm</small> (2.9<small>"</small>)
| style="background: #6695ED;" | 72<small> mm</small> (2.8<small>"</small>)
| style="background: #6695ED;" | 70<small> mm</small> (2.7<small>"</small>)
| style="background: #67CEEB;" | 67<small> mm</small> (2.6<small>"</small>)
| style="background: #6695ED;" | 74<small> mm</small> (2.9<small>"</small>)
| style="background: #FFFFFF;" | '''762<small> mm</small> (29.5<small>"</small>)'''
|}

== Transports ==
[[Abruozdielis:Citadis dublin.jpg|thumb|right|240px|Tramvajos Doblėnė]]
Šiaurėniem miesta šmuotė veik internaciuonalėnis ''Doblėna vora ousts'' (airėška - ''Aerfort Bhaile Átha Cliath''), [[kelpts|kelptās]] poikos sosėsėikėms so [[Lėverpolės|Lėverpolio]] ė [[Holėheds|Holėhedo]]. Ėšvīstėta mašėnu, metala, jiedė, tekstėlės, siovėma pramuonė, laivū dėrbīklas, alaus pramuonė (garsiuojė „[[Guiness]]“ alaus dėrbieju kuompanėjė).

==== Viešasis transports ====
===== Keleivėnis =====

Daug Doblėna gīventuoju keliau so kelėivėnėm. Miesta kelėivėnės valda bendruobė ''Bus Átha Cliath (Dublin Bus)'', katra tor aple 200 autuobosu. Naktėis meto Doblėnė tēpat važiou kelėivėnės, bet retiau ė tėk tam tėkruom krīptėm rečiau. Naktėnės kelėivėnės žīmėmas ''N'', pvz. kelėivėnė 39, naktėis meto būn 39N. 
===== Traukėnē (Dartā) =====
Miestėnē Traukėnē Doblėnė vadėnamė terp prieteliu Dartās (nu DART). Anie īr dėdlē patuogė transporta prīmuonė, prieteliams, katrėi važiou ėš Doblėna prīmiestė i centra.

===== Tramvajē =====
Doblėnė veik tramvajē, katrie ėr katrū lėnėjės vadėnas ''LUAS''.

== Rīšē ==
Doblėns īr Airėjės naujīnu ė rīšiū cėntros. Miestė veik daug laikraštiu, radėjė stuotiū, telekomunikacėju kuompanėju centrėniu būstėniu. Tēpuogė čė vėik svarbiausė Airėjės pašta (''An Post'') ė telekomunikacėju bėndruobiu ''Eircom'', ''Vodafone'', ''o2'' centrėnės būstėnės ė glabnė̄jė infrastoktūras objektā.

== Pamėnklā ==
* Doblėna pėlės
* The Spire monumėnts
* Doblėna pašts
* Ha'penny tėlpts
* Šv. Patrėka katedra

== Miestā partnerē ==
* [[Barseluona]] ([[Katalonėjė]], [[Ispanėjė]]),
* [[Lėverpolės]] ([[JK]]),
* [[San Chose (JAV)|San Chose]] ([[JAV]]).

== Prietelē ==
Vagol [[2006]] m. sorašīma doumenis prieteliu skaitlios bova:
* Doblėnė:
** 505 739
* Doblėna orbanėzuotuo zuonuo:
** 1 045 769
* Doblėna regėjounė:
** 1 186 821
* Dėdliuojuo Doblėna zuonuo:
** 1 661 185

Doblėnė gīven ivairiu tautū prietele. Be vėitėniu airiu da gīven onglu, lėnku, lietoviu, latviu, žemaitiu, nigerėitiu, kėnu, okrainėitiu ė rosu.
== Šaltenē ==
{{reflist}}
== Nūruodas ==
{{commons|Dublin}}
* [https://web.archive.org/web/20070218150855/http://www.dublincity.ie/gaeilge/ Oficēlos miesta tėnklopis]

<gallery>
Image:Dublin View A.JPG|Doblėna panuorama
Image:TheSpireDublin.jpg|''The Spire'' monumėnts Doblėne]]
</gallery>

[[Kateguorėjė:Suostėnės]]
[[Kateguorėjė:Airėjės miestā]]
[[Kateguorėjė:Nedielės straipsnis]]