# Čekėjė
Čekėjė, Čekėjės Respoblėka (ček. Česko, Česká republika) – valstībė Vėdorė Euruopuo. Respoblėka tor robežio so Lėnkėje šiaurie, Vuokītėje šiaurės vakarūs ė vakarūs, Austrėje pėitūs ė Sluovakėje – rītūs. Čekėjė sosīded ėš triju ėstuorėniū žiemiū - Buohemėjės, Muoravėjės ė Muoravėjės Silezėjė (onkstaiu liōb vadīnt Austrėjės Silezėjė). Čekėjė īr ES, NATO, JTO, OECD narie.

## Istuorėjė
Čekėjės terėtuorėjė apgīvendėnta prīš 2 600 metū, nū 2 tūkstontmete pr. m. r. čė atsikielė lužitienū koltūras gentīs, IV omžiou pr. m. e. atsikielė keltū gentīs, vieliau germanā (makuomanā). V-VI omžiūs Muoravėjuo pradiejė gīventė avarā, vuo Buogemėjuo - slavėškas čekū gentīs. 623-659 m. terėtuorėjė prėgolė Samo slavėškā valstībē. II svieta vainuos gadīnie Čekėjė bova ožīmta Vuokītėjės ė pū ton TSRS.

## Žmuonis
Pu 1946 m., kumet ėš Čekėjės palėka ėšgėnta dėdlė vuokītių mažoma palē gīvėntuoju tautībė Čekėjė pakankamā homogenėška. 2001 metų doumenim, 90,1 proc. gīvėntuoju – čekā, 1,8 proc. slovakā, da 3,6 % gīvėntuoju savė skaita moravās, 0,1 % – silezėitēs.

### Miestā
Šabluons:Pagr
Miestūs gīvena api 74 % vėsū gīvėntuoju. Dėdliausė miestā:
| Miests           | Gīvėntuoju (2019 m.) |
| ---------------- | -------------------- |
| Praha            | 1 308 632            |
| Brno             | 380 681              |
| Ostrava          | 289 128              |
| Pilzens          | 172 441              |
| Liberecos        | 104 445              |
| Olomoucos        | 100 523              |
| Ūstis pri Labės  | 92 952               |
| Česke Budejovicā | 94 014               |
| Hradec Kralove   | 92 742               |
| Pardubicė        | 90 688               |


### Kalbas
Palē 2001 m. sorašīma, 94,9 % gīvėntuoju rokounas čekėškā, 2 % – slovakėškā. Čekėjė īr vėina mizerniausē onglėškā muokontė šalės ES. Palē 2005 m. apklausa, tuokiu gīvėntuoju bova 24 %. vuokėškā muok 28 %, rosėškā.

### Viera
Čekėjė īr vėina mažiausē religėngu šaliū Euruopuo. Palē 2001 m. gīvėntuoju sorašīma, 59 % gīvėntuoju īr agnostikā, ateistā, netėkėntīs, vuo 26,8 % – Ruomas katalėkā, 2,5 % – pruotestantā.
1. ↑  Czech Republic: Regions and Major Cities. Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information
2. ↑  Europeans and their Languages (14 psl.)
3. ↑  "Obyvatelstvo hlásící se k jednotlivým církvím a náboženským společnostem (in cs)." Czech Statistical Office. Nūruoda tėkrėnta 2006-12-19.


Čekėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''Česká republika''', '''Česko'''|
 kilm=Čekėjės|
 angl=CzechRepublic|
 vėliava=Flag_of_the_Czech_Republic.svg|
 herbas=Coat of arms of the Czech Republic.svg|
žem=Europe location CZE.png|
 kalbos=[[čeku kalba|čeku]]|
 sostinė=[[Praha]]|
 didžiausiasMiestas=[[Praha]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezėdents|
 pavardė1=[[Miloš Zeman]]|
 titulas2=Ministros Pėrmėninks|
 pavardė2=[[Andrej Babiš]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=114|
 plotas=78&nbsp;866|
 vandens=2%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=77|
 gyventoju=10&nbsp;235&nbsp;455|
 gyventojuTankis=129,78|
 tankumoVieta=55|
 BVPMetai=[[2006]] (progn.)|
 BVPVieta=39|
 BVP=221,40|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=21&nbsp;600|
 BVPGyventojuiVieta=37|
 valiuta=Čekėjės kruona (koruna)|
 laikoJuosta=UTC +1|
 vasarosLaikas=-|
 nepriklausomybėsĮvykis=Atkurta [[1918]] [[spalė 28]] kāp Čekuoslovakėjė|
 nepriklausomybėsDatos=padalinta [[1993]] [[sausė 1]] d.|
 nepriklausomybėsPavadinimas=&nbsp;<br />&nbsp;|
 TLD=CZ|
 telKodas=420
}}
[[Abruozdielis:Pražský hrad3.JPG|alt=Praha|miniatiūra|Praha]]
'''Čekėjė''', '''Čekėjės Respoblėka''' ([[čeku kalba|ček]]. ''Česko'', ''Česká republika'') – valstībė [[Vėdorė Euruopa|Vėdorė Euruopuo]]. Respoblėka tor robežio so [[Lėnkėjė|Lėnkėje]] šiaurie, [[Vuokītėjė|Vuokītėje]] šiaurės vakarūs ė vakarūs, [[Austrėjė|Austrėje]] pėitūs ė [[Sluovakėjė|Sluovakėje]] – rītūs. Čekėjė sosīded ėš triju ėstuorėniū žiemiū - Buohemėjės, Muoravėjės ė Muoravėjės Silezėjė (onkstaiu liōb vadīnt Austrėjės Silezėjė). Čekėjė īr [[ES]], [[NATO]], [[JTO]], [[OECD]] narie.

== Istuorėjė ==
Čekėjės terėtuorėjė apgīvendėnta prīš 2 600 metū, nū 2 tūkstontmete pr. m. r. čė atsikielė lužitienū koltūras gentīs, IV omžiou pr. m. e. atsikielė keltū gentīs, vieliau germanā (makuomanā). V-VI omžiūs [[Muoravėjė|Muoravėjuo]] pradiejė gīventė [[avarā]], vuo [[Buogemėjė|Buogemėjuo]] - [[slavā|slavėškas]] [[čekā|čekū]] gentīs. 623-659 m. terėtuorėjė prėgolė Samo slavėškā valstībē. II svieta vainuos gadīnie Čekėjė bova ožīmta Vuokītėjės ė pū ton TSRS.
== Žmuonis ==

Pu [[1946]] m., kumet ėš Čekėjės palėka ėšgėnta dėdlė [[vuokītē|vuokītių]] mažoma palē gīvėntuoju tautībė Čekėjė pakankamā homogenėška. [[2001]] metų doumenim, 90,1 proc. gīvėntuoju – [[čekā]], 1,8 proc. [[slovakā]], da 3,6 % gīvėntuoju savė skaita [[moravā]]s, 0,1 % – silezėitēs.

=== Miestā ===
{{pagr|Sārašos:Čekėjės miestā}}
Miestūs gīvena api 74 % vėsū gīvėntuoju. Dėdliausė miestā:
{|style="text-align:left"
! Miests !! Gīvėntuoju (2019 m.)<ref>[https://www.citypopulation.de/en/czechrep/cities/ Czech Republic: Regions and Major Cities.] Population Statistics, Maps, Charts, Weather and Web Information</ref>
|-
| [[Praha]]
|nowrap| 1 308 632
|-
| [[Brno]]
|nowrap| 380 681
|-
| [[Ostrava]]
| 289 128
|-
| [[Pilzens]]
|nowrap| 172 441
|-
| [[Liberecos]]
| 104 445
|-
| [[Olomoucos]]
| 100 523
|-
| [[Ūstis pri Labės]]
| 92 952
|-
| [[Česke Budejovicā]]
| 94 014
|-
| [[Hradec Kralove]]
| 92 742
|-
| [[Pardubicė]]
| 90 688
|}

=== Kalbas ===
Palē 2001 m. sorašīma, 94,9 % gīvėntuoju rokounas [[čeku kalba|čekėškā]], 2 % – [[slovaku kalba|slovakėškā]]. Čekėjė īr vėina mizerniausē [[onglu kalba|onglėškā]] muokontė šalės [[ES]]. Palē 2005 m. apklausa, tuokiu gīvėntuoju bova 24 %. [[Vuokītiu kalba|vuokėškā]] muok 28 %, [[rosu kalba|rosėškā]].<ref>[http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_243_en.pdf Europeans and their Languages] (14 psl.)</ref>

=== Viera ===
Čekėjė īr vėina mažiausē religėngu šaliū Euruopuo. Palē 2001 m. gīvėntuoju sorašīma, 59 % gīvėntuoju īr [[agnosticėzmos|agnostikā]], [[ateėzmos|ateistā]], netėkėntīs, vuo 26,8 % – [[Ruomas katalėkā]], 2,5 % – [[pruotestantėzmos|pruotestantā]]<ref>{{cite web|url=http://www.czso.cz/csu/2003edicniplan.nsf/o/4110-03--obyvatelstvo_hlasici_se_k_jednotlivym_cirkvim_a_nabozenskym_spolecnostem|title=Obyvatelstvo hlásící se k jednotlivým církvím a náboženským společnostem|language=cs|accessdate=2006-12-19|publisher=Czech Statistical Office}}</ref>.

{{Euruopa}}
{{geo-stub}}

[[Kateguorėjė:Euruopas valstībės]]
[[Kateguorėjė:Čekėjė| ]]