# Jongtėnė Karalīstė
Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė (onglėškā: United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland), arbe trompiau Jongtėnė Karalīstė (onglėškā: United Kingdom) īr salū valstībė vakarū Euruopuo. 
Jongtėnė Karalīstė sosėskvarmava pu keliu unėjės aktu, ė sosėded ėš Onglėjės, Škuotėjės, Velsa, tēpuogė Šiaurės Airėjės provincėjės ėr keliū smolkesniū terituorėju vėsam svietė. Jongtėnė Karalīstė īr dėdliuojė Brėtu salīna (ėšskīros dėdlė Airėjės saluos šmuota, katra atsėskīrė nu Jongtėnės Karalīstės 1922 m.) Kornvalė grafīstė, isėkūrosė Kornvalė posiasalie, reikalaun savėvaldas, faktėškā īr liousa Mena sala Airėjės jūruo.

## Istuorėjė
V-VI o. brėtu salas nukariava onglosaksā. Ligtuolē aple tūkstontmeti salīna apgīvendėnė bova keltu gėntīs: gielā (Airėjės sala), piktā (šiaurėnis Dėdliuosės Brėtanėjės šmuots) ė brituonā (pėitėnis šmuots). Pu 1066 m. nuormanu ožkariavėma pasėbėngė Onglėjės feodalėzacėjės laikuotarpis, šalės palėka sovienīta.
Škuotėjė ėr Onglėjė kāp atskėras vėinėngas valstībės sosėskvarmava X omžiou. Velsos bova valduoms Onglėjės nu 1284 m., vuo Onglėjės karalīstės dalėm patapa 1536 m. Nu 1603 m. Onglėjės ė Škuotėjes karalīstės toriejė vėina karalio, vuo 1707 m. sosėjongė i Dėdliuosės Brėtanėjės Karalīstė. 1801 m. ta karalīstė sosėjongė so Airėjės Karalīstė ė tēp bova ikorta Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstė. 1922 m. 26 Airėjės provincėjės sosėbūrė i liousa Airėjės Valstībė, vuo ėšlėkosės 6 (Šiaurės Airėjė arbe Alsteris) lėka Jongtėnie Karalīstie. Pu šiuo atsėskīrėma valstībė parvadinta i Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė.
XIX o. Jongtėnie Karalīstie pėrmuojuo nutėka indostrēlėzacėjė, šalės palėka svarbiausė pramuonėnė ė jūrėnė galībė svietė. 1815-1914 m. čiesa tarps tonkē vadėnams Pax Britannica (Taika pri brėtu). Sava galībės vėršūnie brėtā ožjiemė 1/4 svieta terituorėjės. Pėrmuojuo X o. posie Jongtėnė Karalīstė nusėlpa pu dvijū svieta vainū. Ontruojė omžiaus posie anuos imperėjė ėšėra, ale patė Karalīstė patapa muodernė ė klestontė Euruopas valstībė. Tēpuogė šalėis itaka cielam svietė ėšlėikt magtīnga - par teisėnės ė puolitėnės sėstemas dėdliuo dalie anū bovosiū kuoluonėju, par literatūra, kalba, mozėka ė spuorta. Onglu kalba īr tonkiausē nauduojama rokunda, vuo gėmtakalbē tuo kalbuo sodara tretė dėdliausė gropė pu kėnu ė prancūzu kalbū.
1973 m. Jongtėnė Karalīstė istuojė i Euruopas Sājonga, ale 2020 m. sausė 31 d. pu breksita ėšstuojė.
Šalėis akuonuomėka īr šešta dėdliausė svietė ė ontra Euruopuo palē BVP. Tor kondoulėnė gėnkla arsenala. Nu pat 1946 m. īr JT Saugoma Tarības pastuovė narie. Prigol Tautū Sandraugā, Euruopas Tarībā, G7, NATO, Akuonuomėnē bendradarbiavėma ė plietruos organizacėjē, AUKUS ė kėtuom organėzacėjuom.

## Geuograpėjė
Onglėjuo vīrau kalvuotas līgomas, tėktās šiaurės vakarūs ė šiaurie – kalnoutas vėituobės. Glabna opė – Temzė, glabnė miestā – Luonduons, Bėrmėngems, Šefėlds, Liverpolis, Līdsos, Brėstuolis).
Dėdliuojė dalės Velsa – kalnouta. Aukštiausė vėita – Snoudona vėršūnė (1 085 m vėrš jūras līgė). Glabnos miests ė regijuona suostėnė – Kardifs, esontės pėitėnie Velsa dalie.
Škuotėjės pėitūs ė rītūs vīrau žemomas, vuo vakarūs ė šiaurie – kalnā. Aukštiausė vėita – Ben Nevis kalns (1 343 m). Ans tēpuogė īr ė aukštiausė vėita cieluo Jongtėnie Karalīstie. Glabnė miestā – Edėnborgs, Glazgos, Aberdīns.
Šiaurės Airėjė – kalvuota. Glabnė̄jē miestā – Belfastos ė Deris.

## Adminėstracėnis soskėrstīms
Jongtėnė Karalīstė sosėded ėš 4 kraštū:
- Onglėjė (Luonduons)
- Škuotėjė (Edėnborgs)
- Velsos (Kardėfs)
- Šiaurės Airėjė (Belfasts)

Onglėjė skėrstuoma i 9 regijuonus:
- Juorkšīrs ė Hambersaids
- Pėitrītiu Onglėjė
- Pėitvakariu Onglėjė
- Rītū Onglėjė
- Rītū Mėdlandsos
- Šiaurės Onglėjė
- Šiaurės Vakarū Onglėjė
- Vakarū Mėdlandsos

Kuožnos regijuons skėrstuoms i grafīstės. Atskėrā da ėšskėrams Dėdlīsės Luonduons. 
Škuotėjė īr soskėrstīta i 32 grafīstės, Velsos – i 22 terituorėjes, vuo Šiaurės Airėjė – i 24 savėvaldībės, 2 miestus ė 6 provincėjės.

## Akuonuomėka
Jongtėnė Karalīstė - vėina ėš septīniū pažongiausiu pramuonėniu šaliū. Be pramuonės valstībē dėdlē svarbės kuomercėniu paslaugū, banku, laivības ė kėtas speras. Ūkėnė veikla koncentrouta dėdliūsius svieta masta kuoncernus ė bankūs.
1990 m. Dėdliuojė Britanėjė ėšgava 92 mln. t naptuos ė ožiemė pėrma vėita Euruopuo. Ale kūlė ongliū ė gelžėis rūduos atsargas senk, diutuo kāp ė kėtas žalevas anas tenk isivežtė ėš kėtū šaliū. Šalės siekmėngā parēn pri atsėnaujėnontės energetėkas. 
Valstībė īr tarp 6 pėrmaujontiu šaliū vagol plėina ėšlīdėma. Ana tam tor īpatėngā palonkės sālīgas. Dėdliausė plėina līdėma cėntrā īr Rītū Onglėjuo ė Vėdorė Škuotėjuo. Dėdliuojė Britanėjė niekam Euruopuo nenusileid vagol spalvuotūjū metalū ėšlīdėma, ale dėdliuojė aliomėnė, varė ė alava dalės īr atvežama ėš kėtū kraštū. Dėdliausės dėrbīklas dėrb Luondonė, Birmingemė, Brėstolie.

## Klimats
Jūrėni klimata skvarmoun vīraujontės pernašas ėš Atlanta ė Brėtū salas gaubūnti Šiaurės Atlanta šėltuojė sruovie. Vėdotėnė metėnė temepratūra - 8 - 11 laipsniu. Žėimas gan šėltas, driegnas. Pot gūsingė viejē, vuo tėrštas mėglas īr vėsus metus.
Šaltiausė mienėsė vėdotėnė temperatūra vėsumet teigama. Ale isėvīravos šiaurėniem uora masiem Škuotėjuo žėima uors atšal ligė -18 laipsniū. Snėigt vėsuo saluo, ale Škuotėjuo snėigs ėšsėlaika aplė 1 - 1,5 mien., vuo Onglėjės pėitūs ne ėlgiau kāp nedielė, diutuo žuolie tėn žalioun vėsus metus. Pavasaris ė roudou ėlgė, viejoutė, driegnė ė žvarbė. Vasaras viesės, vėdotėnė temperatūra 2-3 laipsnēs žemesnė nego tuoliau žemīnė esontiuos srėties. Krėtoliū ėškrīnt per vėsus metus, bet vakarėnie saluo dalie žėima anū būn dvėgobā daugiau nekāp vasara. Šalėis vakarūs driegna, diutuo tėn bluogiau aug javā.

## Žmuonis
Aplė 81 % Jongtėnės Karalīstės žmuoniū īr onglā, da gīven škuotu (aple 9,2 %), airiu (aple 2,4 %) ė kėtū tautībiū žmuoniū. Valstībie dėdlē aktoalės naciuonalėnes biedas. Nėkāp nerimst sosėriemėmā Šiaures Airėjuo terp katalėku ė pruotestantu, katrėi tesas jau ėlga čiesa. Nu XIX o. vėdorė prasėdiejė masėnė emigracėjė ėš Brėtanėjės i Australėjė, Kanada, JAV, vuo pu Ontruos svieta vainuos i Dėdliouj Britanėj kuožnās metās atvīkst daug imėgrantu ėš vėsa svieta, pu 2004 m. kumet i Euruopas Sājonga istuojė naujas narės ėš rītėnė Euruopas šmuota, i Jongtėnė Karalīstė atvīkst vės daugiau emėgrantū ėš naujūjū ES šaliū, tamė tarpė daug lietoviu ė žemaitiu. Mastā jiemė mažietė tėk šalē ėšstuojos ėš ES.
Onglu kalba prigol germanu kalbū gropē. Ana īr populēriausia kalba svietė. Škuotā tor sava kalba, katra īr ėšlaikiosė senuosės gielu kalbuos elėmėntūs ė patīros skandėnavu kalbū itaka. Diutuo škuotu kalba geruokā skėras nu literatūrėnės onglu kalbuos.
Jongtėnė Karalīstė pasėžīm i tou, ka per 80% anuos prietėliū gīven miestūs ė vuos 2% tedėrb žemės ūkie. Aplė 40% miestūs gīvenontiu prietėliū gīven 8-niuos santalkuos' - aglomeracėjuos, ėš katrū kuožnuo gīven per milijuona prietėliū. Daugiausia Luondonė - aplė 14 mln.
Nu sena kraštė gīvoun prėvaluoma 5-12 metū vakū muokīma sėstema. Šalie prestižiškiausė īr Oksfuorda, Kembrėdža ė Mančesterė universitetā.

## Koltūra
Iš Dėdliuosės Brtanėjės īr kėlė daug vėsam svietė puopulēriū rašītuojū - Vėljams Šekspīrs, Džuordžos Bairuons, Danielios Defo, Džuonatans Svėfts, Valteris Skuots, Čarlzos Dikensos, Bernards Šo, Džuons Guolsvuortis, Džuordžos Oldridžos, Džuona Rouling, Agata Kristi ė daug kėtū.
Jongtėnie Karalīstie prasėdiejė šiolaikėnės mozėkas era, kator pradiejė gropė „The Beatles“. Vieliau daug popolēroma sosėlaukė gropės „Queen“, „Rolling Stones“, „Pink Floyd“ ė daug kėtū.
Brėtū saluos padėrbta daug muoksla ė teknėkas ėšradėmū. Fėzėks Izaoks Niutuons, gara varėklė ėšradies Džeimsos Vats, gelžkelė kūries Džuordžos Stivensuons, bioluogs Čarlzos Darvins, žīmė keliautuojē Džeimsos Kuks, Deivėds Livingstuons, R. Skuots, televėzėjės koriejā R. Vuotsuons-Vats ė Dž. Berds - čė tiktās dalės vėsame svietė garsiū muokslėninku ė vėsė anėi īr kėlėma ėš Brėtanėjės.

Jongtėnė Karalīstė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''United Kingdom of Great Britain<br />and Northern Ireland'''|
 kilm=Jongtėnės Karalīstės|
 angl=UnitedKingdom|
 vėliava=Flag_of_the_United_Kingdom.svg|
 herbas=Royal coat of arms of the United Kingdom (St. Edward's Crown).svg|
žem=Europe location UK.png|
 kalbos=[[onglu kalba|onglu]]|
 sostinė=[[Luonduons]]|
 didžiausiasMiestas=[[Luonduons]]|
 valdovų=2|
 titulas1=[[Karalios]]|
 pavardė1=[[Karuolis III]]|
 titulas2=[[Ministros pėrmėninks]]|
 pavardė2=[[Keir Starmer]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=76|
 plotas=244&nbsp;820|
 vandens=1,3%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=22|
 gyventoju=60&nbsp;609&nbsp;153|
 gyventojuTankis=247,57|
 tankumoVieta=33|
 BVPMetai=[[2005]] (pruogn.)|
 BVPVieta=6|
 BVP=1&nbsp;869,00|
 BVPValiuta=[[Terptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=30&nbsp;900|
 BVPGyventojuiVieta=14|
 valiuta=[[Svars sterlėngs]] (£)|
 laikoJuosta=UTC+0|
 vasarosLaikas=UTC+1|
 nepriklausomybėsĮvykis=&nbsp;|
 nepriklausomybėsDatos=[[1800]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Ikorta|
 TLD=uk (.gb)|
 telKodas=44
}}
'''Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė''' ({{en|United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland}}), arbe trompiau '''Jongtėnė Karalīstė''' ({{en|United Kingdom}}) īr [[sala|salū]] valstībė vakarū [[Euruopa|Euruopuo]]. 

Jongtėnė Karalīstė sosėskvarmava pu keliu unėjės aktu, ė sosėded ėš [[Onglėjė]]s, [[Škuotėjė]]s, [[Velsos|Velsa]], tēpuogė [[Šiaurės Airėjė]]s provincėjės ėr keliū smolkesniū terituorėju vėsam svietė. Jongtėnė Karalīstė īr dėdliuojė Brėtu salīna (ėšskīros dėdlė [[Airėjė|Airėjės saluos šmuota]], katra atsėskīrė nu Jongtėnės Karalīstės [[1922]] m.) [[Kornvalė grafīstė]], isėkūrosė Kornvalė posiasalie, reikalaun savėvaldas, faktėškā īr liousa [[Mena sala]] [[Airėjės jūra|Airėjės jūruo]].

== Istuorėjė ==

[[V omžios|V]]-[[VI omžios|VI o.]] brėtu salas nukariava onglosaksā. Ligtuolē aple tūkstontmeti salīna apgīvendėnė bova [[keltā|keltu]] gėntīs: [[gielā]] (Airėjės sala), piktā (šiaurėnis Dėdliuosės Brėtanėjės šmuots) ė brituonā (pėitėnis šmuots). Pu 1066 m. nuormanu ožkariavėma pasėbėngė Onglėjės feodalėzacėjės laikuotarpis, šalės palėka sovienīta.

[[Škuotėjė]] ėr [[Onglėjė]] kāp atskėras vėinėngas valstībės sosėskvarmava X omžiou. [[Velsos]] bova valduoms Onglėjės nu 1284 m., vuo Onglėjės karalīstės dalėm patapa [[1536]] m. Nu 1603 m. Onglėjės ė Škuotėjes karalīstės toriejė vėina karalio, vuo 1707 m. sosėjongė i Dėdliuosės Brėtanėjės Karalīstė. 1801 m. ta karalīstė sosėjongė so [[Airėjės Karalīstė]] ė tēp bova ikorta [[Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Airėjės Karalīstė]]. [[1922]] m. 26 Airėjės provincėjės sosėbūrė i liousa Airėjės Valstībė, vuo ėšlėkosės 6 ([[Šiaurės Airėjė]] arbe Alsteris) lėka Jongtėnie Karalīstie. Pu šiuo atsėskīrėma valstībė parvadinta i Jongtėnė Dėdliuosės Brėtanėjės ė Šiaurės Airėjės Karalīstė.

XIX o. Jongtėnie Karalīstie pėrmuojuo nutėka [[indostrēlėzacėjė]], šalės palėka svarbiausė pramuonėnė ė jūrėnė galībė svietė. 1815-1914 m. čiesa tarps tonkē vadėnams ''[[Pax Britannica]]'' (Taika pri brėtu). Sava galībės vėršūnie brėtā ožjiemė 1/4 svieta terituorėjės. Pėrmuojuo X o. posie Jongtėnė Karalīstė nusėlpa pu dvijū svieta vainū. Ontruojė omžiaus posie anuos imperėjė ėšėra, ale patė Karalīstė patapa muodernė ė klestontė Euruopas valstībė. Tēpuogė šalėis itaka cielam svietė ėšlėikt magtīnga - par teisėnės ė puolitėnės sėstemas dėdliuo dalie anū bovosiū kuoluonėju, par literatūra, kalba, mozėka ė spuorta. Onglu kalba īr tonkiausē nauduojama rokunda, vuo gėmtakalbē tuo kalbuo sodara tretė dėdliausė gropė pu kėnu ė prancūzu kalbū.

[[1973]] m. Jongtėnė Karalīstė istuojė i [[Euruopas Sājonga]], ale [[2020]] m. [[sausė 31]] d. pu [[breksits|breksita]] ėšstuojė.

Šalėis akuonuomėka īr šešta dėdliausė svietė ė ontra Euruopuo palē [[BVP]]. Tor [[kondoulėnis gėnklos|kondoulėnė gėnkla]] arsenala. Nu pat 1946 m. īr [[JT Saugoma Tarības]] pastuovė narie. Prigol [[Tautū Sandrauga|Tautū Sandraugā]], [[Euruopas Tarība|Euruopas Tarībā]], [[G7]], [[NATO]], [[Akuonuomėnė bendradarbiavėma ė plietruos organizacėjė|Akuonuomėnē bendradarbiavėma ė plietruos organizacėjē]], [[AUKUS]] ė kėtuom organėzacėjuom.

== Geuograpėjė ==

[[Onglėjė|Onglėjuo]] vīrau kalvuotas līgomas, tėktās šiaurės vakarūs ė šiaurie – kalnoutas vėituobės. Glabna opė – [[Temzė]], glabnė miestā – [[Luonduons]], [[Bėrmėngems]], [[Šefėlds]], [[Liverpolis]], [[Līdsos]], [[Brėstuolis]]).

Dėdliuojė dalės [[Velsos|Velsa]] – kalnouta. Aukštiausė vėita – Snoudona vėršūnė (1 085 m [[absuoliotėnis aukštis|vėrš jūras līgė]]). Glabnos miests ė regijuona suostėnė – [[Kardifs]], esontės pėitėnie Velsa dalie.

Škuotėjės pėitūs ė rītūs vīrau žemomas, vuo vakarūs ė šiaurie – kalnā. Aukštiausė vėita – [[Ben Nevis kalns]] (1 343 m). Ans tēpuogė īr ė aukštiausė vėita cieluo Jongtėnie Karalīstie. Glabnė miestā – [[Edėnborgs]], [[Glazgos]], [[Aberdīns]].

[[Šiaurės Airėjė]] – kalvuota. Glabnė̄jē miestā – [[Belfastos]] ė [[Deris]].

{| class="infobox" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|+ align=center style=„font-weight: bold“ | Dėdliausė miestā (2024 m. doumenīs)<ref>[https://worldpopulationreview.com/countries/cities/united-kingdom]</ref>
|-
! align=center style="background:;" |
! align=center style="background:;" | [[Miests]]
! align=center style="background:;" | [[Regijuons]]
! align=center style="background:;" | [[Populēcėjė|Gīvėntuoju skaitlios]]
! rowspan=11 |
[[Vaizdas:London_Skyline_(125508655).jpeg|border|170px]]<br />Luonduons<br />
[[Vaizdas:BirminghamMontage.jpg|border|170px]]<br />Birmingams
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | '''[[Luonduons]]''' ||Luonduons ||7 556 900
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | '''[[Birmingams]]''' || Vakarū Midlandsos||984 333
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | '''[[Liverpolis]]''' || Šiaurės Vakarū Onglėjė||864 122
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | '''[[Notinghams]]''' || Rītū Midlandsos||729 977
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 5 ||align=left | '''[[Šefėlds]]''' || Jorkšīrs ė Hambersaids||685 368
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | '''[[Brėstuolis]]''' || Pėitvakariu Onglėjė||617 280
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | '''[[Glazgos]]''' || Škuotėjė||591 620
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | '''[[Lesteris]]''' || Rītū Midlandsos||508 916
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left | '''[[Edėnborgs]]''' || Škuotėjė||464 990
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | '''[[Līdsos]]''' || Jorkšīrs ė Hambersaids||455 123
|}
{{clear}}

== Adminėstracėnis soskėrstīms ==
[[Abruozdielis:Uk-map.png|thumb|250px|Jongtėnės Karalīstės žemielapis]]

Jongtėnė Karalīstė sosėded ėš 4 kraštū:
* [[Onglėjė]] ([[Luonduons]])
* [[Škuotėjė]] ([[Edėnborgs]])
* [[Velsos]] ([[Kardėfs]])
* [[Šiaurės Airėjė]] ([[Belfasts]])

Onglėjė skėrstuoma i 9 regijuonus:
* [[Juorkšīrs ė Hambersaids]]
* [[Pėitrītiu Onglėjė]]
* [[Pėitvakariu Onglėjė]]
* [[Rītū Onglėjė]]
* [[Rītū Mėdlandsos]]
* [[Šiaurės Onglėjė]]
* [[Šiaurės Vakarū Onglėjė]]
* [[Vakarū Midlandsos (regiuons)|Vakarū Mėdlandsos]]

Kuožnos regijuons skėrstuoms i grafīstės. Atskėrā da ėšskėrams [[Dėdlīsės Luonduons]]. 

[[Škuotėjė]] īr soskėrstīta i 32 grafīstės, [[Velsos]] – i 22 terituorėjes, vuo [[Šiaurės Airėjė]] – i 24 savėvaldībės, 2 miestus ė 6 provincėjės.

== Akuonuomėka ==

Jongtėnė Karalīstė - vėina ėš septīniū pažongiausiu pramuonėniu šaliū. Be pramuonės valstībē dėdlē svarbės kuomercėniu paslaugū, banku, laivības ė kėtas speras. Ūkėnė veikla koncentrouta dėdliūsius svieta masta kuoncernus ė bankūs.

[[1990]] m. Dėdliuojė Britanėjė ėšgava 92 mln. t [[napta|naptuos]] ė ožiemė pėrma vėita Euruopuo. Ale [[kūlė onglės|kūlė ongliū]] ė [[gelžės|gelžėis]] rūduos atsargas senk, diutuo kāp ė kėtas žalevas anas tenk isivežtė ėš kėtū šaliū. Šalės siekmėngā parēn pri [[atsėnaujėnontė energetėka|atsėnaujėnontės energetėkas]]. 

Valstībė īr tarp 6 pėrmaujontiu šaliū vagol [[plėins|plėina]] ėšlīdėma. Ana tam tor īpatėngā palonkės sālīgas. Dėdliausė plėina līdėma cėntrā īr Rītū Onglėjuo ė Vėdorė Škuotėjuo. Dėdliuojė Britanėjė niekam Euruopuo nenusileid vagol spalvuotūjū metalū ėšlīdėma, ale dėdliuojė [[aliomėnis|aliomėnė]], [[varis|varė]] ė [[alavs|alava]] dalės īr atvežama ėš kėtū kraštū. Dėdliausės [[dėrbīkla]]s dėrb Luondonė, Birmingemė, Brėstolie.

== Klimats ==

Jūrėni klimata skvarmoun vīraujontės pernašas ėš Atlanta ė Brėtū salas gaubūnti Šiaurės Atlanta šėltuojė sruovie. Vėdotėnė metėnė temepratūra - 8 - 11 laipsniu. Žėimas gan šėltas, driegnas. Pot gūsingė viejē, vuo tėrštas mėglas īr vėsus metus.

Šaltiausė mienėsė vėdotėnė temperatūra vėsumet teigama. Ale isėvīravos šiaurėniem uora masiem Škuotėjuo žėima uors atšal ligė -18 laipsniū. Snėigt vėsuo saluo, ale Škuotėjuo snėigs ėšsėlaika aplė 1 - 1,5 mien., vuo Onglėjės pėitūs ne ėlgiau kāp nedielė, diutuo žuolie tėn žalioun vėsus metus. Pavasaris ė roudou ėlgė, viejoutė, driegnė ė žvarbė. Vasaras viesės, vėdotėnė temperatūra 2-3 laipsnēs žemesnė nego tuoliau žemīnė esontiuos srėties. Krėtoliū ėškrīnt per vėsus metus, bet vakarėnie saluo dalie žėima anū būn dvėgobā daugiau nekāp vasara. Šalėis vakarūs driegna, diutuo tėn bluogiau aug javā.
[[Abruozdielis:Canterbury Cathedral - Portal Nave Cross-spire.jpeg|thumb|right|260px|Glabna Onglėkuonu bažninčės švėntuobė - [[Kentenberė katedra]]]]<br />

== Žmuonis ==
 
Aplė 81 % Jongtėnės Karalīstės žmuoniū īr onglā, da gīven [[škuotā|škuotu]] (aple 9,2 %), [[airē|airiu]] (aple 2,4 %) ė kėtū tautībiū žmuoniū. Valstībie dėdlē aktoalės naciuonalėnes biedas. Nėkāp nerimst sosėriemėmā Šiaures Airėjuo terp katalėku ė pruotestantu, katrėi tesas jau ėlga čiesa. Nu XIX o. vėdorė prasėdiejė masėnė emigracėjė ėš Brėtanėjės i [[Australėjė]], [[Kanada]], [[JAV]], vuo pu [[Ontra svieta vaina|Ontruos svieta vainuos]] i Dėdliouj Britanėj kuožnās metās atvīkst daug imėgrantu ėš vėsa svieta, pu [[2004]] m. kumet i [[Euruopas Sājonga]] istuojė naujas narės ėš rītėnė Euruopas šmuota, i Jongtėnė Karalīstė atvīkst vės daugiau emėgrantū ėš naujūjū [[ES]] šaliū, tamė tarpė daug lietoviu ė žemaitiu. Mastā jiemė mažietė tėk šalē ėšstuojos ėš ES.

[[Onglu kalba]] prigol germanu kalbū gropē. Ana īr populēriausia kalba svietė. Škuotā tor sava kalba, katra īr ėšlaikiosė senuosės gielu kalbuos elėmėntūs ė patīros skandėnavu kalbū itaka. Diutuo [[škuotu kalba]] geruokā skėras nu literatūrėnės onglu kalbuos.

Jongtėnė Karalīstė pasėžīm i tou, ka per 80% anuos prietėliū gīven miestūs ė vuos 2% tedėrb žemės ūkie. Aplė 40% miestūs gīvenontiu prietėliū gīven 8-niuos santalkuos' - aglomeracėjuos, ėš katrū kuožnuo gīven per milijuona prietėliū. Daugiausia [[Londons|Luondonė]] - aplė 14 mln.

Nu sena kraštė gīvoun prėvaluoma 5-12 metū vakū muokīma sėstema. Šalie prestižiškiausė īr Oksfuorda, Kembrėdža ė Mančesterė universitetā.

== Koltūra ==

Iš Dėdliuosės Brtanėjės īr kėlė daug vėsam svietė puopulēriū rašītuojū - [[Vėljams Šekspīrs]], [[Džuordžos Bairuons]], [[Danielios Defo]], [[Džuonatans Svėfts]], [[Valteris Skuots]], [[Čarlzos Dikensos]], [[Bernards Šo]], [[Džuons Guolsvuortis]], [[Džuordžos Oldridžos]], [[J. K. Rowling|Džuona Rouling]], [[Agata Kristi]] ė daug kėtū.

Jongtėnie Karalīstie prasėdiejė šiolaikėnės mozėkas era, kator pradiejė gropė „[[The Beatles]]“. Vieliau daug popolēroma sosėlaukė gropės „[[Queen]]“, „[[Rolling Stones]]“, „[[Pink Floyd]]“ ė daug kėtū.

Brėtū saluos padėrbta daug muoksla ė teknėkas ėšradėmū. Fėzėks [[Izaoks Niutuons]], gara varėklė ėšradies [[Džeimsos Vats]], gelžkelė kūries [[Džuordžos Stivensuons]], bioluogs [[Čarlzos Darvins]], žīmė keliautuojē [[Džeimsos Kuks]], [[Deivėds Livingstuons]], [[R. Skuots]], televėzėjės koriejā [[R. Vuotsuons-Vats]] ė [[Dž. Berds]] - čė tiktās dalės vėsame svietė garsiū muokslėninku ė vėsė anėi īr kėlėma ėš Brėtanėjės.
== Šaltenē ==
<references/>

{{euruopa}}

[[Kateguorėjė:Jongtėnė Karalīstė| ]]