# Dorbės kuova
Dorbės kuova - bova kuova terp žemaitiu (katrīms kāp mėslėjama vaduovava Treniuota) ė krīžioutiu (vaduovava Burchard von Hornhausen). 
Kuova notėka 1260 m. lėipas 13 d. pri Dorbės ežera, Koršė (nūnā Latvėjė īr). So koršiu ė estu pagelba žemaitē sotrioškėna vuokītius. Mūšė čieso žova aple 150 vuokītiu konėgaikštiu.

## Prīžastės
Karėnio Lėvuonėjės uordėna ė Vuokītiu uordėna bendru žīgio sėikta ėš dalėis igīvendintė strategėnė tėksla - ožgruobtė Žemaitėjė ė sojongtė dvejū uordėnu daliū terėtuorėjės. Ontros truopnesnės tėkslos bova - ėšsėlaisvintė nu žemaitiu bluokadas Karšovuos žemie pastatīta vuokītiu Geuorgenborga pėlė. Muokslėninkā spie, ka dabā Geuorgenborga pėlės lėikanas - Vėlkū lauka piliakalnis dabartėniam Šėlales rajuonė.

## Kuovuos svarba
Dorbės kuova bova dėdliausis XIII ė XIV omžiū žemaitiu laimiejėms par vėsa vaina so Vuokītiū uordėnu. Kuova paruodė Žemaitiu žemiu kuonfederacėjas magtīngoma ė vėinībė.
Pu kuovuos Baltėjės šalīs pakėta puolėtėnė sėtoacėjė: Lėvuonėjės uordėns ėš Dorbės (Lėvuonėjuo) ė Geuorgenborga pėliū ėšvede sava igolas, Lėvuonėjuos uordėna ė Vuokītiu uordėna ožīmtuos žemies sokėla koršē, žēmgalē, estā, prasėdiejė Dėdlīsės prūsu sokėlėms, katras ēja 14 metu (1260-1274 m.).
Lietovuos dėdlīsės konėgaikštės Mindaugs notrauke taika so Lėvuonėjės uordėno, viel jiėmė kariautė so vuokītiu rėterēs. Dorbės kuova sožlogde Vuokītiu uordėna mėgėnėma grētā ožgruobtė Žemaitėjė, lėgė XIII o. 8-uojė dešimtmetė sostabdė anuo ekspancėjė i rītos. Tas dave pruoga somagtīngiet Lietovuos valstībē.

Dorbės kuova
[[Abruozdielis:Medieval Livonia 1260.svg|thumb|280px|Lėvuonėjuos uordėna kuovas]]

'''Dorbės kuova''' - bova kuova terp [[Žemaitėjė|žemaitiu]] (katrīms kāp mėslėjama vaduovava [[Treniuota]]) ė krīžioutiu (vaduovava Burchard von Hornhausen). 

Kuova notėka [[1260]] m. [[lėipas 13]] d. pri Dorbės ežera, [[Koršos|Koršė]] (nūnā [[Latvėjė]] īr). So [[koršē|koršiu]] ė [[estā|estu]] pagelba žemaitē sotrioškėna vuokītius. Mūšė čieso žova aple 150 vuokītiu konėgaikštiu.

== Prīžastės ==
Karėnio Lėvuonėjės uordėna ė Vuokītiu uordėna bendru žīgio sėikta ėš dalėis igīvendintė strategėnė tėksla - ožgruobtė [[Žemaitėjė]] ė sojongtė dvejū uordėnu daliū terėtuorėjės. Ontros truopnesnės tėkslos bova - ėšsėlaisvintė nu [[žemaitē|žemaitiu]] bluokadas Karšovuos žemie pastatīta [[vuokītē|vuokītiu]] Geuorgenborga pėlė. Muokslėninkā spie, ka dabā Geuorgenborga pėlės lėikanas - Vėlkū lauka piliakalnis dabartėniam Šėlales rajuonė.

== Kuovuos svarba ==
Dorbės kuova bova dėdliausis [[XIII omžios|XIII]] ė [[XIV omžios|XIV omžiū]] žemaitiu laimiejėms par vėsa vaina so Vuokītiū uordėnu. Kuova paruodė Žemaitiu žemiu kuonfederacėjas magtīngoma ė vėinībė.
Pu kuovuos Baltėjės šalīs pakėta puolėtėnė sėtoacėjė: Lėvuonėjės uordėns ėš Dorbės (Lėvuonėjuo) ė Geuorgenborga pėliū ėšvede sava igolas, Lėvuonėjuos uordėna ė Vuokītiu uordėna ožīmtuos žemies sokėla koršē, žēmgalē, estā, prasėdiejė Dėdlīsės prūsu sokėlėms, katras ēja 14 metu ([[1260]]-[[1274]] m.).
Lietovuos dėdlīsės konėgaikštės [[Mindaugs]] notrauke taika so Lėvuonėjės uordėno, viel jiėmė kariautė so vuokītiu rėterēs. Dorbės kuova sožlogde Vuokītiu uordėna mėgėnėma grētā ožgruobtė Žemaitėjė, lėgė [[XIII omžios|XIII o.]] 8-uojė dešimtmetė sostabdė anuo ekspancėjė i rītos. Tas dave pruoga somagtīngiet Lietovuos valstībē.

== Literatūra ==

* Hans Prutz: Die Ritterorden. Bechtermünz Verlag, Berlin 1908
* Wolfgang Sonthofen: Der Deutsche Orden. Weltbild Verlag, Augsburg 1995
* Dieter Zimmerling: Der Deutsche Ritterorden. ECON Verlag, München 1998

[[Kateguorėjė:Žemaitėjės istuorėjė]]
[[Kateguorėjė:Nedielės straipsnis]]