# Islandėjė
Islandėjės Respoblėka (islandėškā Ísland aba Lýðveldið Ísland) – valstībė, isėkūrosė tuo patėis pavadėnėma saluo, asontiuo Atlanta ondėnīna šiaurėniam šmuotė, 300 km i rītus nu Grenlandėjės ė 1000 km i vakarus nu Norvegėjės. NATO, JT, EEA ėr OECD narie.

## Prietelē
| Ėš vėsa               | 313,376 |
| Islandėjės            | 291,942 |
| Lėnkėjės              | 8,488   |
| Lietovuos             | 1,332   |
| Vuokītėjės            | 984     |
| Danėjės               | 966     |
| Portugalėjės          | 890     |
| Filipinu              | 743     |
| Bovosės Jugoslavėjės  | 651     |
| JAV                   | 598     |
| Tailanda              | 545     |
| Latvėjės              | 431     |
| Jongtėnės Karalīstės  | 420     |
| Švedėjės              | 407     |
| Kėnėjės               | 379     |
| Čekėjės ė Sluovakėjės | 365     |
| Norvegėjės            | 301     |
| Kėtū                  | 3,934   |
| Ėš vėsa (ba islandu)  | 21,434  |

Dėdliuojė dalės Islandėjes prieteliu īr skandėnavėška kėlėma. Notuolosė saluos geuograpėnė padietės ėlga čiesa rėbuojė migracėjė. Tudie genetėškā Islandėjes prietelē īr dėdlē artėmė so skandėnavās ė keltās ė terp savės. Skaitlioujama, ka nu ligė XIX omžiaus saluo gīvena nu 40 lėgė 60 tūkstontiu žmuoniū, tās čiesās žmuoniū skaitlios bova somažiejės kelės lėikos diel vulkana ėšseveržėmu, bada ė kėtū gomtuos ėškadu. 1703 metās sorašios vėsus prietelius (pėrmasės Islandėjės prieteliu sorašīms) ėšaiškiejė, ka saluo gīvena 50358 žmuonės. 
Koltūrėškā ė kalbėškā islandā prigol skandėnavam, islandu kalba īr vėina ėš skandėnavu kalbū ė patė panašiausė i senuobės skandėnavu kalba. Glabna viera – liuteruonėzmos, katros īr tēpuogė valstībėnė Islandėjės viera (89,4% prieteliu save priskaita liuteruonās). 
Islandėjės suostėnė ė dėdliausis miests vagol žmuoniū skaitlio īr Reikjaviks, čė gīven aple 36 pruoc. vėsū saluos žmuoniū. Kėtas svarbesnės gėvenvėitės: Akureiris, Kopavogurs, Hapnarfjordurs, Keflaviks ė Vestmaneijars. Dėdliausė miestā:
1. Reikjaviks (islandėškā: Reykjavík), 128 793 gīv.
2. Kopavogurs (islandėškā: Kópavogur),	36 975 gīv.
3. Hapnarfjordurs (islandėškā: Hafnarfjörður), 29 799 gīv.
4. Reikjanesbairs (islandėškā: Reykjanesbær), 18 920 gīv.
5. Akureiris (islandėškā: Akureyri), 18 925 gīv.
6. Gardabairs (islandėškā: Garðabær), 16 299 gīv.
7. Mosfelsbairs (islandėškā: Mosfellsbær), 11 463 gīv.
8. Aurborgs (islandėškā: Árborg, 9 485 gīv.
9. Akranesos (islandėškā: Akranes, 7 411 gīv.
10. Fjardabigds (islandėškā: Fjarðabyggð, 5 070 gīv.

Islandėjuo grētā daugie prieteliū ėš ožrobežė, pavīzdiou 2007 metū groudė mienesie soskaitlioutė 33678 žmuonės, katrėi bova gėmė ožsėinie (13,5 pruoc. vėsū Islandėjės gīvėntuoju).

## Klimats
Islandėjės klimats īr šalts jūrėnės (vagol Kiopena klimata klasėfėkacėjė: Cfc). Saluos puozėcėjė Šiaurės Atlantė ožtėkrėn, ka sala īr Šiaurės Atlanta sraujas kelie, kas šėld uora. Islandėjuo īr šėltiau, nego kėtuos svieta vėituos, katruos īr tuokėm līgie. Ton šėldėnėma efekta sostėprėn da ėr Irmingera srauja. Uorā Islandėjuo grētā kėitas, pavīzdiou žėima vėinuos dėinuos rītė gal būt mėnosėnė temperatūra, būt prisnėgė, vuo jau vakarė gal vėsks būt ėštėrpė, švėist saulė ė būt teigama temperatūra. Žėima Islandėjuo palīgėnos īr švelnė, pėitūs vėdotėnė temperatūra būn aple 0 °C, kalnūs aple –10 °C. Šaltiausē gal būt saluos šaiurie nu –25 °C ligė –30 °C. Šaltiausė temperatūra bova ožfėksouta –39,7 °C . Vėdotėnė lėipas temperatūra īr +10 °C (+10+13 C°), šėltiausiuom vasaras dėinuom būn aple +20+25 °C, šėlomuos rekuords ožfėksouts 1939 metās rītū fjuordūs bova +30,5 °C. Par metos saulė Rejkavėkė vėdotėnėškā švėit 1150 adīnu. Vies daugiausē put nu rītū šmuota, ton viejē nie tonkūs, bat būn dėdlē magtīngė. Magtīngiausē vies pūt kalnūs, grētoms gal lengvā prigautė 50 m/s.
| Location   | Sau  | Vas  | Kuo  | Bal  | Geg | Bėr  | Lėi  | Rog  | Sie  | Spa | Lap  | Gr   |            | Ėš vėsa |
| ---------- | ---- | ---- | ---- | ---- | --- | ---- | ---- | ---- | ---- | --- | ---- | ---- | ---------- | ------- |
| Reikjavėks | 1.9  | 2.8  | 3.2  | 5.7  | 9.4 | 11.7 | 13.3 | 13.0 | 10.1 | 6.8 | 3.4  | 2.2  | Aukštiause | 7.0     |
| Reikjavėks | -3.0 | -2.1 | -2.0 | 0.4  | 3.6 | 6.7  | 8.3  | 7.9  | 5.0  | 2.2 | -1.3 | -2.8 | Žemaiuse   | 1.9     |
| Akureīri   | 0.9  | 1.7  | 2.1  | 5.4  | 9.5 | 13.2 | 14.5 | 13.9 | 9.9  | 5.9 | 2.6  | 1.3  | Aukštiause | 6.7     |
| Akureīri   | -5.5 | -4.7 | -4.2 | -1.5 | 2.3 | 6.0  | 7.5  | 7.1  | 3.5  | 0.4 | -3.5 | -5.1 | Žemaiuse   | 0.2     |


## Puolitėnė sėstema
Islandėjė īr demuokratėnė parlamentėnė valstībė. Seniausė svietė parlamenta – Altėnga – sodara 63 narē, renkamė tėisiougėniūs rėnkėmūs 4 metam.

## Admėnėstracėnės soskėrstīms
Islandėjė ėšdalīnta ī 8 apskrėtės, katruos īr regėjuonu gropes. Islandėjuo īr 23 Admėnėstracėnē regionā, islandėškā sýsla (dgs. sýslur) ė 14 savaronkėšku miestu kaupstaður (dgs. kaupstaðir). Žemeuse līge īr 104 apīlėnkės (hrepur), katruos rūpėnas švėitėmo, transporto ė komunalėnio ūkio.

## Akuonuomėka
Islandėjė – vėina baguotiausiu svieta valstībiu. Akuonuomėka ėstuorėškā dėdlē priklausė nu žvejībuos, katra lėgė daba sodara aple 40% vėsa eksporta ė 8% darba vėito. 99% valstībės alektras pagamėn hėdra- ė geotermėnes alektrėnes. Bedarbīstė sodara 1,8% ė ana īr mažiause terp EEA (European Economic Area) šaliū.
Žemdirbīstė – bolbės, žalės daržuovės, avėina, pėinėnē pruodoktā.

## Koltūra
Islandėjes koltūra tor šaknės nu vėkėngo čėsu. Islandu lėteratūra īr dėdlē populerė, vertėnama ož islandėškas sāgas ėe edas, katruos bova rašuomas čė ėsėkūros pėrmėisė̄ms prietelems. Islandā tor tradėcėškā valna, šeuriėtėška požiorė, panašo ī kėtu skandėnavu. Dėdlē daug islandu tėk elfās, aba tėig, ka anie gal egzėstoutė.  Kai katrū psėchuoluogu Islandėjės žmuonės rėitėngoujamė, kāp vėinė labiausē gīvenėmo patenkėntė (4-a vėita svietė).

## Nūruodas
- Building in Iceland? Better Clear It With the Elves First New York Times straipsnės (onglu kalba).
- Psychologist Produces The First-ever 'World Map Of Happiness' Science Daily straipsnės (onglu kalba).

1. ↑  "Population by citizenship 1981-2006." www.statice.is.
2. ↑  Islandėjės klimata infuormacėjė (Ižonga onglu kalba), Veðurstofa Íslands (Islandėjės meteroluogėjės tarnība)
3. ↑  Reykjavík weather station (#1) climatic means chart from above site
4. ↑  Akureyri weather station (#422) climatic means chart from above site
5. ↑  http://www.nytimes.com/2005/07/13/international/europe/13elves.html?ex=1278907200&en=5e99759b563f81fe&ei=5090&partner=rssuserland&emc=rss
6. ↑  http://www.sciencedaily.com/releases/2006/11/061113093726.htm


Islandėjė
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''Lýðveldið Ísland'''|
 kilm=Islandėjės|
 angl=Iceland|
 vėliava=Flag_of_Iceland.svg|
 herbas=Coat of arms of Iceland.svg|
žem=Europe location ISL.png|
 kalbos=[[Islandu kalba|islandu]]|
 sostinė=[[Rėikjavėks]]|
 didžiausiasMiestas=[[Rėikjavėks]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1=[[:is:Halla Tómasdóttir|Halla Tómasdóttir]]|
 titulas2=Mėnėstros pėrmėninks|
 pavardė2=[[:is:Kristrún Frostadóttir|Kristrún Frostadóttir]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=105|
 plotas=103&nbsp;000|
 vandens=2,7%|
 gyvMetai=[[2008]] [[lėipa]] (pruogn.)|
 gyventojuVieta=168|
 gyventoju=320&nbsp;000|
 gyventojuTankis=3,2|
 tankumoVieta=186|
 BVPMetai=[[2006]] (pruogn.)|
 BVPVieta=135|
 BVP=11,40|
 BVPValiuta=[[Terptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=38&nbsp;100|
 BVPGyventojuiVieta=8|
 valiuta=[[Islandėjės kruona]]|
 laikoJuosta=UTC +0|
 vasarosLaikas=nie taikuoma|
 nepriklausomybėsĮvykis=&nbsp;|
 nepriklausomybėsDatos=[[1918]] [[groudė 1]]<br />[[1944]] [[bėrželė 17]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Suverenėtets<br />Respoblėka|
 TLD=is|
 telKodas=354
}}

'''Islandėjės Respoblėka''' (islandėškā '''Ísland''' aba '''Lýðveldið Ísland''') – valstībė, isėkūrosė tuo patėis pavadėnėma saluo, asontiuo [[Atlanta ondėnīns|Atlanta ondėnīna]] šiaurėniam šmuotė, 300 km i rītus nu [[Grenlandėjė]]s ė 1000 km i vakarus nu [[Norvegėjė]]s. [[NATO]], [[JT]], [[EEA]] ėr [[OECD]] narie.

== Prietelē ==
{| class="wikitable" style="float:right;margin:1em 0 1em 1em;text-align:right"
|+ Islandėjės žmuoniū pėlėitībė ([[2008]] m. [[sausė 1]] d.) <ref>{{cite web|url=http://www.statice.is/?PageID=1174&src=/temp_en/Dialog/varval.asp?ma=MAN04100%26ti=Population+by+citizenship+1981%2D2006+%26path=../Database/mannfjoldi/Rikisfang/%26lang=1%26units=number|title=Population by citizenship 1981-2006|publisher=www.statice.is}}</ref>
|-
|'''Ėš vėsa'''
| 313,376
|-
|Islandėjės
| 291,942
|-
|[[Lėnkėjė]]s
| 8,488
|-
|[[Lietova|Lietovuos]]
| 1,332
|-
|[[Vuokītėjė]]s
| 984
|-
|[[Danėjė]]s
| 966
|-
|[[Portugalėjė]]s
| 890
|-
|[[Filipinā|Filipinu]]
| 743 
|-
|Bovosės Jugoslavėjės
| 651
|-
|[[JAV]]
| 598
|-
|[[Tailands|Tailanda]]
| 545
|-
|[[Latvėjė]]s
| 431
|-
|[[JK|Jongtėnės Karalīstės]]
| 420
|-
|[[Švedėjė]]s
| 407
|-
|[[Kėnėjė]]s
| 379
|-
|[[Čekėjė]]s ė [[Sluovakėjė]]s
| 365
|- 
|[[Norvegėjė]]s
| 301
|-
|Kėtū
| 3,934
|-
|Ėš vėsa (ba islandu)
| 21,434 
|}

Dėdliuojė dalės Islandėjes prieteliu īr skandėnavėška kėlėma. Notuolosė saluos geuograpėnė padietės ėlga čiesa rėbuojė migracėjė. Tudie genetėškā Islandėjes prietelē īr dėdlē artėmė so [[skandėnavā]]s ė [[keltā]]s ė terp savės. Skaitlioujama, ka nu ligė [[XIX omžios|XIX omžiaus]] saluo gīvena nu 40 lėgė 60 tūkstontiu žmuoniū, tās čiesās žmuoniū skaitlios bova somažiejės kelės lėikos diel [[vulkans|vulkana]] ėšseveržėmu, [[bads|bada]] ė kėtū [[gomtuos ėškada|gomtuos ėškadu]]. [[1703]] metās sorašios vėsus prietelius (pėrmasės Islandėjės prieteliu sorašīms) ėšaiškiejė, ka saluo gīvena 50358 žmuonės. 

Koltūrėškā ė kalbėškā islandā prigol skandėnavam, [[islandu kalba]] īr vėina ėš [[skandėnavu kalbas|skandėnavu kalbū]] ė patė panašiausė i [[senuobės skandėnavu kalba]]. Glabna viera – [[liuteruonėzmos]], katros īr tēpuogė valstībėnė Islandėjės viera (89,4% prieteliu save priskaita liuteruonās). 

Islandėjės suostėnė ė dėdliausis miests vagol žmuoniū skaitlio īr Reikjaviks, čė gīven aple 36 pruoc. vėsū saluos žmuoniū. Kėtas svarbesnės gėvenvėitės: [[Akureiris]], [[Kopavogurs]], [[Hapnarfjordurs]], [[Keflaviks]] ė [[Vestmaneijars]]. Dėdliausė miestā:

# [[Reikjaviks]] ({{is|Reykjavík}}), 128 793 gīv.	
# [[Kopavogurs]] ({{is|Kópavogur}}),	36 975 gīv.
# [[Hapnarfjordurs]] ({{is|Hafnarfjörður}}), 29 799 gīv.
# [[Reikjanesbairs]] ({{is|Reykjanesbær}}), 18 920 gīv.
# [[Akureiris]] ({{is|Akureyri}}), 18 925 gīv.
# [[Gardabairs]] ({{is|Garðabær}}), 16 299 gīv.
# [[Mosfelsbairs]] ({{is|Mosfellsbær}}), 11 463 gīv.
# [[Aurborgs]] ({{is|Árborg}}, 9 485 gīv.
# [[Akranesos]] ({{is|Akranes}}, 7 411 gīv.
# [[Fjardabigds]] ({{is|Fjarðabyggð}}, 5 070 gīv.

Islandėjuo grētā daugie prieteliū ėš ožrobežė, pavīzdiou 2007 metū groudė mienesie soskaitlioutė 33678 žmuonės, katrėi bova gėmė ožsėinie (13,5 pruoc. vėsū Islandėjės gīvėntuoju).

== Klimats ==
Islandėjės klimats īr šalts jūrėnės (vagol [[Kiopena klimata klasėfėkacėjė]]: Cfc). Saluos puozėcėjė Šiaurės Atlantė ožtėkrėn, ka sala īr Šiaurės Atlanta sraujas kelie, kas šėld uora. Islandėjuo īr šėltiau, nego kėtuos svieta vėituos, katruos īr tuokėm līgie. Ton šėldėnėma efekta sostėprėn da ėr Irmingera srauja. Uorā Islandėjuo grētā kėitas, pavīzdiou žėima vėinuos dėinuos rītė gal būt mėnosėnė temperatūra, būt prisnėgė, vuo jau vakarė gal vėsks būt ėštėrpė, švėist saulė ė būt teigama temperatūra. Žėima Islandėjuo palīgėnos īr švelnė, pėitūs vėdotėnė temperatūra būn aple 0&nbsp;°C, kalnūs aple –10&nbsp;°C. Šaltiausē gal būt saluos šaiurie nu –25&nbsp;°C ligė –30&nbsp;°C. Šaltiausė temperatūra bova ožfėksouta –39,7&nbsp;°C [https://web.archive.org/web/20110819083354/http://www3.hi.is/~oi/climate_in_iceland.htm]. Vėdotėnė lėipas temperatūra īr +10&nbsp;°C (+10+13 C°), šėltiausiuom vasaras dėinuom būn aple +20+25&nbsp;°C, šėlomuos rekuords ožfėksouts [[1939]] metās rītū fjuordūs bova +30,5&nbsp;°C. Par metos saulė Rejkavėkė vėdotėnėškā švėit 1150 adīnu. Vies daugiausē put nu rītū šmuota, ton viejē nie tonkūs, bat būn dėdlē magtīngė. Magtīngiausē vies pūt kalnūs, grētoms gal lengvā prigautė 50 m/s.

{| class="wikitable"
|+'''Vėdotėnė maksėmalė ė mėnėmalė dėinuos temperatūra ([[°C]]) (1961–1990)'''<ref>[http://wayback.vefsafn.is/wayback/20081117204320/andvari.vedur.is/vedurfar/yfirlit/vedurfarsgogn_en.html Islandėjės klimata infuormacėjė] (Ižonga [[onglu kalba]]), Veðurstofa Íslands (Islandėjės meteroluogėjės tarnība)</ref>
! Location
! Sau !! Vas !! Kuo
! Bal !! Geg !! Bėr
! Lėi !! Rog !! Sie
! Spa !! Lap !! Gr
! !! Ėš vėsa
|-
!rowspan="2"| [[Reikjavėks]]<ref>[http://wayback.vefsafn.is/wayback/20081118020826/andvari.vedur.is/vedurfar/yfirlit/m6190/Reykjavik_001_med6190.txt Reykjavík weather station (#1) climatic means chart] from above site</ref>
| align=right style="background:#fdd" | 1.9 || align=right style="background:#fdd" | 2.8 || align=right style="background:#fdd" | 3.2
| align=right style="background:#fdd" | 5.7 || align=right style="background:#fdd" | 9.4 || align=right style="background:#fdd" | 11.7
| align=right style="background:#fdd" | 13.3 || align=right style="background:#fdd" | 13.0 || align=right style="background:#fdd" | 10.1
| align=right style="background:#fdd" | 6.8 || align=right style="background:#fdd" | 3.4 || align=right style="background:#fdd" | 2.2
! align=right style="background:#fdd" | Aukštiause
| align=right style="background:#fdd" | 7.0
|- <!-- no first column here because rowspan=2 covers that -->
| align=right style="background:#dff" | -3.0 || align=right style="background:#dff" | -2.1 || align=right style="background:#dff" | -2.0
| align=right style="background:#dff" | 0.4 || align=right style="background:#dff" | 3.6 || align=right style="background:#dff" | 6.7
| align=right style="background:#dff" | 8.3 || align=right style="background:#dff" | 7.9 || align=right style="background:#dff" | 5.0
| align=right style="background:#dff" | 2.2 || align=right style="background:#dff" | -1.3 || align=right style="background:#dff" | -2.8
! align=right style="background:#dff" | Žemaiuse
| align=right style="background:#dff" | 1.9
|-
! rowspan=2 | [[Akureīri]]<ref>[http://wayback.vefsafn.is/wayback/20081118020742/andvari.vedur.is/vedurfar/yfirlit/m6190/Akureyri_422_med6190.txt Akureyri weather station (#422) climatic means chart] from above site</ref>
| align=right style="background:#fdd" | 0.9 || align=right style="background:#fdd" | 1.7 || align=right style="background:#fdd" | 2.1
| align=right style="background:#fdd" | 5.4 || align=right style="background:#fdd" | 9.5 || align=right style="background:#fdd" | 13.2
| align=right style="background:#fdd" | 14.5 || align=right style="background:#fdd" | 13.9 || align=right style="background:#fdd" | 9.9
| align=right style="background:#fdd" | 5.9 || align=right style="background:#fdd" | 2.6 || align=right style="background:#fdd" | 1.3
! align=right style="background:#fdd" | Aukštiause
| align=right style="background:#fdd" | 6.7
|- <!-- no first column here because rowspan=2 covers that -->
| align=right style="background:#dff" | -5.5 || align=right style="background:#dff" | -4.7 || align=right style="background:#dff" | -4.2
| align=right style="background:#dff" | -1.5 || align=right style="background:#dff" | 2.3 || align=right style="background:#dff" | 6.0
| align=right style="background:#dff" | 7.5 || align=right style="background:#dff" | 7.1 || align=right style="background:#dff" | 3.5
| align=right style="background:#dff" | 0.4 || align=right style="background:#dff" | -3.5 || align=right style="background:#dff" | -5.1
! align=right style="background:#dff" | Žemaiuse
| align=right style="background:#dff" | 0.2
|}

== Puolitėnė sėstema ==

Islandėjė īr demuokratėnė parlamentėnė valstībė. Seniausė svietė parlamenta – Altėnga – sodara 63 narē, renkamė tėisiougėniūs rėnkėmūs 4 metam.

== Admėnėstracėnės soskėrstīms ==

Islandėjė ėšdalīnta ī 8 apskrėtės, katruos īr regėjuonu gropes. Islandėjuo īr 23 Admėnėstracėnē regionā, [[islandu kalba|islandėškā]] ''sýsla'' (dgs. ''sýslur'') ė 14 savaronkėšku miestu ''kaupstaður'' (dgs. ''kaupstaðir''). Žemeuse līge īr 104 apīlėnkės (''hrepur''), katruos rūpėnas švėitėmo, transporto ė komunalėnio ūkio.

== Akuonuomėka ==
Islandėjė – vėina baguotiausiu svieta valstībiu. Akuonuomėka ėstuorėškā dėdlē priklausė nu žvejībuos, katra lėgė daba sodara aple 40% vėsa eksporta ė 8% darba vėito. 99% valstībės [[alektra]]s pagamėn hėdra- ė geotermėnes alektrėnes. Bedarbīstė sodara 1,8% ė ana īr mažiause terp EEA (European Economic Area) šaliū.

Žemdirbīstė – [[bolbės]], žalės daržuovės, avėina, pėinėnē pruodoktā.

== Koltūra ==
[[Abruozdielis:Grímsey Iceland.JPG|thumb|right|250px|[[Grímsey]] saluos skardē, (Arktės srėtės).]]
Islandėjes koltūra tor šaknės nu vėkėngo čėsu. Islandu lėteratūra īr dėdlē populerė, vertėnama ož ''islandėškas sāgas'' ėe ''edas'', katruos bova rašuomas čė ėsėkūros pėrmėisė̄ms prietelems. Islandā tor tradėcėškā valna, šeuriėtėška požiorė, panašo ī kėtu skandėnavu. Dėdlē daug islandu tėk elfās, aba tėig, ka anie gal egzėstoutė. <ref name="nytimes">http://www.nytimes.com/2005/07/13/international/europe/13elves.html?ex=1278907200&en=5e99759b563f81fe&ei=5090&partner=rssuserland&emc=rss</ref> Kai katrū psėchuoluogu Islandėjės žmuonės rėitėngoujamė, kāp vėinė labiausē gīvenėmo patenkėntė (4-a vėita svietė).<ref>http://www.sciencedaily.com/releases/2006/11/061113093726.htm</ref>

== Šaltenē ==
* [https://web.archive.org/web/20110819083354/http://www3.hi.is/~oi/climate_in_iceland.htm]

== Nūruodas ==
* [http://www.nytimes.com/2005/07/13/international/europe/13elves.html?ex=1278907200&en=5e99759b563f81fe&ei=5090&partner=rssuserland&emc=rss ''Building in Iceland? Better Clear It With the Elves First'' New York Times straipsnės] (onglu kalba).
* [http://www.sciencedaily.com/releases/2006/11/061113093726.htm ''Psychologist Produces The First-ever 'World Map Of Happiness''' Science Daily straipsnės] (onglu kalba).
{{reflist}}

{{euruopa}}

[[Kateguorėjė:Islandėjė| ]]
[[Kateguorėjė:Nedielės straipsnis]]