# Izraelis
Izraelė Valstībė – žīdu valstībė Artėmousiūs Rītūs, Vėdoržemė jūras rītūs. Izraelis tor robežio so Libano, Sėrėjė, Juordanėjė, Egėpto.
Palē glabnus istatīmus Izraelis savė kaita žīdu demuokratėnė respoblėka. Izraelis īr liberaliuojė demuokratėjė so parlamentėnio valdīmo, propuorcėnio atstuovavėno ė vėsoutėnēs rinkėmās. Prigol EBPO. Šalės tor aukštiausi pragīvenėma līgi Artėmūsiūs Rītūs, patenk i šaliū so ėlgiausė gīvenėma trokmė dešėmtoka.
Izraelė vīkduoma žīdu naujakoriū ikeldėnėma puolitėka Vakarū Krontė solauk kritėkas ėš daugībės valstībiu. Da daugiau krėtėkas ėššauk Izraelė kariuomenės vēksmā atsakont i masėni „Hamas“ teruorėstėni ėšpouli 2023 m. spalė mienesie (Izraelė-Hamas vaina).

## Istuorėjė
Izraelė valstībėngoma istuorėjė prigaun biblėnius čiesus. Ligė vielība gelžėis omžė tamė regijuonė sosėskvarmava do izraelitu šalė - Izraelė karalīstė, da vadėnama Samarėjė, ė Joda karalīstė.
Izraelė karalīstė palėka sonaikėnta da 720 m. pr. Kr., kumet anou ožkariava Asirėjės imperėjė, diukuo vieliau palėka Babiluona imperėjės dalėm. Hebrajē liuob tonkē maištautė prīš babiluonėitius ė 586 m. pr. Kr., pri Babiluona karaliaus Nabuchodonosara Ontruojė, Jods bova sonaikėnts. Babiluonou žlogos Izraelis atiteka Persėjē (tumet anā vėišpatava achemenidā).
Vieliau Izraelė žemės periejė i graiku ė ruomienu ronkas. Pu II o. pr. Kr. nutikosė hebraju maišta prīš Seleukidu imperėjė čiuonās apėntās bova ikorta liousa Izraelė šalės - Hasmonieju karalīstė, ėšgīvėnosė kėik daugiau kāp vėina omžiu. Paskiaus Izraelis ligė pat XX o. vėd. bova praradės  valstībėngoma. Nu čiesa, kumet 70 m. sograuta Ontruojė švėntīkla, nustuots vartuos termėns Judiejė (luotīnėškā: Iudaea), vėitā laipsnėškā prigėjė Sirėjės Palestėns (Syria Palaestina) ožvadėnėms, douts nukariautuoju ruomienu.
Muoderniuojė Izraelė ėštakas - 1947 m. lapkristė mienou, kumet JTO prijiemė rezoliucėjė, katra onkstiau brėtams prigolosė Palestėna padalėna ė dvė dalė: 55 % skīrė žīdams, vuo 45 % - arabams, ale Jerozalė toriejė būtė terptautėnis miests. Palestėnas arabā pruotestava prīš tuokės dalības, bo pu anū žīdams douta daugiau žemiu, neveizėnt tuo, ka arabā sodarė daugoma. Nepaisant tuo, 1948 m. gegožė 14 d. paskelbta api Izraelė valstībės ikūrėma.

## Geuograpėjė
Šalės īr šalėp Vėdoržemė jūras, Artėmū rītū regijuonė. Dėdliausis miests īr Tel Avivs. Izraelė pluotībė nie dėdlė (panašaus dėdoma kāp Žemaitėjė, atstoms ėš šiaurės i pėitus - 470 km, platoms svīrou terp 15 ir 135 km, ale klimats dėdlē ivairos.

### Admėnėstracėnis soskėrstīms
Izraelis ėšdalīts i 6 apskrėtis:
1. Šiaurės apskrėtės (Mehoz HaTzafon)
2. Haifas apskrėtės (Mehoz Hefa)
3. Cėntrėnė apskrėtės (Mehoz HaMerkaz)
4. Tel Avėva apskrėtės (Mehoz Tel-Aviv)
5. Jerozalės apskrėtės (Mehoz Yerushalayim)
6. Pėitū apskrėtės (Mehoz HaDarom)


### Miestā
2022 m. Izraelie bova 17 miestu so 100 000 ė daugiau gīvėntuoju ė 9 so 200 000 ė daugiau. Miesta statosa tor ėš vėsa 73 gīvenvėitės.
|    | Miests        | Apskrėtės           | Gīvėntuoju skaitlios (2022 m.) |
| -- | ------------- | ------------------- | ------------------------------ |
| 1  | Jerozalė      | Jerozalės apskrėtis | 981 711                        |
| 2  | Tel Avėvs     | Tel Avėva apskrėtės | 474 530                        |
| 3  | Haifa         | Haifas apskrėtės    | 290 306                        |
| 4  | Rišon Lezions | Cėntrėnė apskrėtės  | 260 453                        |
| 5  | Petach Tikva  | Cėntrėnė apskrėtės  | 255 387                        |
| 6  | Netanėjė      | Cėntrėnė apskrėtės  | 233 104                        |
| 7  | Ašduods       | Pėitū apskrėtės     | 226 827                        |
| 8  | Bene Beraks   | Tel Avėva apskrėtės | 218 357                        |
| 9  | Beerševa      | Pėitū apskrėtės     | 214 162                        |
| 10 | Holons        | Tel Avėva apskrėtės | 197 957                        |


## Koltūra ė švėitėms
Šalie dėdlė prieteliu ivairuovė, bo Izraelė gīven žīdā ėš vėsa svieta, tēpuogė arabā. Kožna bendroumenė, atvīkos vės ėš kėtor, atsėvežė skėrtėngas koltūras ir vieras tradicėjės, vuo anuos palėka solėitas i koltūrėnė katėla. Arkitektūruo, mozėka, jiedie īr magtīnga arabu itaka. Da daugiau itakas šalie tor jodaėzmos, palē katra regolioun kalėnduorio. Oficēlė atpūtė dėina īr šabs, nedarba dėina jodaizmė.
Izraelie dėdlis pruocents žmuoniū īr pabėngė universitetus (46 % - panašē, kāp OECD vėdorkis, ale kėtū šalteniu doumenėm skaitlios vėršie 50 %). Daug skėr švėitėmou - 6,5 % (svieta vėdorkis - 3,8 %).

## Akuonuomėka
Izraelis ī glabnos Svieta teknuoluogėju cėntros. Valstībė truopnē pagelbie muokslou. Skaituoma kāp pažongiausė Vakarū Azėjės ė Artėmū Rītu šalės palē akuonuomėnės ė pramuonės plietras ruodėklius.

## Žmuonis
2020 m. šalie 74,24 % šalėis gīvėntuoju bova žīdā, 20,95 % arabā, vuo palėkė 4,81 % pruocėntu - kėtas tautībės, iskaitont žīdus, katrėi sosėvėnčiavuojė ne palē vieras istatīma.

## Terptautėnē santīkē
Izraelis īr ožmezgės dėpluomatėnius santīkios so 165 JTO valstībė ėš 192, ė da so Vatėkano, Kuosuovo, Kuka saluom ė Niojė. Dėpluomatėnės misėjės ans tor 107 valstībiesė. Prastiausē vīk so arabėškuom šalim - tėk šešės Arabu līgas šalīs nuormalėzava santīkius so Izraelio. Onkstiau Izraeli pripažėna Irans, ale nusėstatīma kardėnalē pakaitė pu islamėstėnės revoliucėjės 1979 m. Nu tuo čieso dvė šalė īr omžėno prėišo. Irans fėnansėškā palaika prīš Izraeli kuovuojontius „Hamas“, „Hezbollah“ ė kėtus džihadėstus.

## Kariauna
Izraelis tor poikė kariauna, katra vėina geriausiu Svieta kariaunu īr. Kariaunuo tarnība atlėktė tor kuožnos šalėis pėlėitis žīds.

## Nūruodas
1. ↑  Government expenditure on education, total (% of GDP) Doumenū banks]


Izraelis
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''מדינת ישראל''' ''(hebraju r.)''<br />'''Medinat Yisra'el'''<br />'''دولة اسرائيل''' ''(arabu r.)''<br />'''Daulat Isra'il'''|
 kilm=Izraelė|
 angl=Israel|
 vėliava=Flag_of_Israel.svg|
 herbas=Emblem_of_Israel.svg|
 kalbos=[[hebraju kalba|hebraju]] ([[ėvrėtos]]), [[arabu kalba|arabu]]|
 sostinė=[[Jėrozalė]] (stičījama)|
 didžiausiasMiestas=[[Jėrozalė]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1= [[:he:יצחק הרצוג|Isaac Herzog]] (יצחק הרצוג)|
 titulas2=Premjiers|
 pavardė2=[[:he:בנימין נתניהו|Benjamin Netanjahu]] (בִּנְיָמִין נְתַנְיָהוּ)|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=148|
 plotas=20&nbsp;770|
 vandens=~2 %|
 gyvMetai=[[2022]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=92|
 gyventoju=9 570 620|  
 gyventojuTankis=434|
 tankumoVieta=35|
 BVPMetai=[[2022]] (progn.)|
 BVPVieta=49|
 BVP=478,01|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=50 200|
 BVPGyventojuiVieta=34|
 valiuta=[[Naujasis šekelis]] (NIS)|
 laikoJuosta=UTC +2|
 vasarosLaikas=UTC +3|
 nepriklausomybėsĮvykis=nu Tautū Līgas mandata|
 nepriklausomybėsDatos=[[1948]] [[gegožė 14]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskėlbta|
 TLD=il|
 telKodas=972
}}
'''Izraelė Valstībė''' – žīdu valstībė [[Artėmė̄jė Rītā|Artėmousiūs Rītūs]], [[Vėdoržemė jūra]]s rītūs. Izraelis tor robežio so [[Lėbans|Libano]], [[Sėrėjė]], [[Juordanėjė]], [[Egėpts|Egėpto]].

Palē glabnus istatīmus Izraelis savė kaita žīdu demuokratėnė respoblėka. Izraelis īr liberaliuojė demuokratėjė so parlamentėnio valdīmo, propuorcėnio atstuovavėno ė vėsoutėnēs rinkėmās. Prigol [[EBPO]]. Šalės tor aukštiausi pragīvenėma līgi [[Artėmė̄jė Rītā|Artėmūsiūs Rītūs]], patenk i šaliū so ėlgiausė gīvenėma trokmė dešėmtoka.

Izraelė vīkduoma žīdu naujakoriū ikeldėnėma puolitėka [[Vakarū Kronts|Vakarū Krontė]] solauk kritėkas ėš daugībės valstībiu. Da daugiau krėtėkas ėššauk Izraelė kariuomenės vēksmā atsakont i masėni „[[Hamas]]“ teruorėstėni ėšpouli 2023 m. spalė mienesie ([[Izraelė-Hamas vaina]]).

== Istuorėjė ==
Izraelė valstībėngoma istuorėjė prigaun [[Biblėjė|biblėnius]] čiesus. Ligė vielība [[gelžėis omžios|gelžėis omžė]] tamė regijuonė sosėskvarmava do izraelitu šalė - Izraelė karalīstė, da vadėnama Samarėjė, ė Joda karalīstė.

Izraelė karalīstė palėka sonaikėnta da 720 m. pr. Kr., kumet anou ožkariava [[Asirėjės imperėjė]], diukuo vieliau palėka Babiluona imperėjės dalėm. Hebrajē liuob tonkē maištautė prīš babiluonėitius ė 586 m. pr. Kr., pri Babiluona karaliaus Nabuchodonosara Ontruojė, Jods bova sonaikėnts. Babiluonou žlogos Izraelis atiteka Persėjē (tumet anā vėišpatava [[Achemenidu imperėjė|achemenidā]]).

Vieliau Izraelė žemės periejė i graiku ė ruomienu ronkas. Pu II o. pr. Kr. nutikosė hebraju maišta prīš Seleukidu imperėjė čiuonās apėntās bova ikorta liousa Izraelė šalės - [[Hasmonieju karalīstė]], ėšgīvėnosė kėik daugiau kāp vėina omžiu. Paskiaus Izraelis ligė pat XX o. vėd. bova praradės  valstībėngoma. Nu čiesa, kumet 70 m. sograuta Ontruojė švėntīkla, nustuots vartuos termėns Judiejė ({{la|Iudaea}}), vėitā laipsnėškā prigėjė Sirėjės Palestėns (''Syria Palaestina'') ožvadėnėms, douts nukariautuoju ruomienu.

Muoderniuojė Izraelė ėštakas - 1947 m. lapkristė mienou, kumet [[JTO]] prijiemė rezoliucėjė, katra onkstiau brėtams prigolosė Palestėna padalėna ė dvė dalė: 55 % skīrė žīdams, vuo 45 % - arabams, ale Jerozalė toriejė būtė terptautėnis miests. Palestėnas arabā pruotestava prīš tuokės dalības, bo pu anū žīdams douta daugiau žemiu, neveizėnt tuo, ka arabā sodarė daugoma. Nepaisant tuo, [[1948]] m. [[gegožė 14]] d. paskelbta api Izraelė valstībės ikūrėma.

== Geuograpėjė ==
Šalės īr šalėp [[Vėdoržemė jūra]]s, [[Artėmė̄jė Rītā|Artėmū rītū]] regijuonė. Dėdliausis miests īr [[Tel Avivs]]. Izraelė [[pluotībė]] nie dėdlė (panašaus dėdoma kāp [[Žemaitėjė]], atstoms ėš šiaurės i pėitus - 470 km, platoms svīrou terp 15 ir 135 km, ale klimats dėdlē ivairos.

=== Admėnėstracėnis soskėrstīms ===
Izraelis ėšdalīts i 6 apskrėtis:
# [[Šiaurės apskrėtės (Izraelis)|Šiaurės apskrėtės]] (''Mehoz HaTzafon'')
# [[Haifas apskrėtės]] (''Mehoz Hefa'')
# [[Cėntrėnė apskrėtės]] (''Mehoz HaMerkaz'')
# [[Tel Avėva apskrėtės]] (''Mehoz Tel-Aviv'')
# [[Jerozalės apskrėtės]] (''Mehoz Yerushalayim'')
# [[Pėitū apskrėtės (Izraelis)|Pėitū apskrėtės]] (''Mehoz HaDarom'')

=== Miestā ===
2022 m. Izraelie bova 17 miestu so 100 000 ė daugiau gīvėntuoju ė 9 so 200 000 ė daugiau. Miesta statosa tor ėš vėsa 73 gīvenvėitės.
{| class="wikitable"
! !! Miests !! Apskrėtės !! Gīvėntuoju skaitlios<br>(2022 m.)
|-
|  1 || '''[[Jerozalė]]''' || [[Jerozalės apskrėtis]] || 981 711</tr>
|  2 || '''[[Tel Avėvs]]''' || [[Tel Avėva apskrėtės]] || 474 530</tr>
|  3 || '''[[Haifa]]''' || [[Haifas apskrėtės]] || 290 306</tr>
|  4 || '''[[Rišon Lezions]]''' || [[Cėntrėnė apskrėtės]] || 260 453</tr>
|  5 || '''[[Petach Tikva]]''' || [[Cėntrėnė apskrėtės]] || 255 387</tr>
|  6 || '''[[Netanėjė]]''' || [[Cėntrėnė apskrėtės]] || 233 104</tr>
|  7 || '''[[Ašduods]]''' || [[Pėitū apskrėtės (Izraelis)|Pėitū apskrėtės]] || 226 827	</tr>
|  8 || '''[[Bene Beraks]]''' || [[Tel Avėva apskrėtės]] || 218 357</tr>
|  9 || '''[[Beerševa]]''' || [[Pėitū apskrėtės (Izraelis)|Pėitū apskrėtės]] || 214 162</tr>
| 10 || '''[[Holons]]''' || [[Tel Avėva apskrėtės]]|| 197 957</tr>
|}

== Koltūra ė švėitėms ==
Šalie dėdlė prieteliu ivairuovė, bo Izraelė gīven žīdā ėš vėsa svieta, tēpuogė arabā. Kožna bendroumenė, atvīkos vės ėš kėtor, atsėvežė skėrtėngas koltūras ir vieras tradicėjės, vuo anuos palėka solėitas i koltūrėnė katėla. Arkitektūruo, mozėka, jiedie īr magtīnga arabu itaka. Da daugiau itakas šalie tor [[jodaėzmos]], palē katra regolioun kalėnduorio. Oficēlė atpūtė dėina īr [[šabs]], nedarba dėina jodaizmė.

Izraelie dėdlis pruocents žmuoniū īr pabėngė universitetus (46 % - panašē, kāp ''[[OECD]]'' vėdorkis, ale kėtū šalteniu doumenėm skaitlios vėršie 50 %). Daug skėr [[švėitėms|švėitėmou]] - 6,5 % (svieta vėdorkis - 3,8 %).<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/SE.XPD.TOTL.GD.ZS Government expenditure on education, total (% of GDP)] Doumenū banks]</ref>

== Akuonuomėka ==
Izraelis ī glabnos Svieta teknuoluogėju cėntros. Valstībė truopnē pagelbie muokslou. Skaituoma kāp pažongiausė [[Vakarū Azėjė]]s ė [[Artėmė Rītā|Artėmū Rītu]] šalės palē akuonuomėnės ė pramuonės plietras ruodėklius.

== Žmuonis == 
[[2020]] m. šalie 74,24 % šalėis gīvėntuoju bova žīdā, 20,95 % arabā, vuo palėkė 4,81 % pruocėntu - kėtas tautībės, iskaitont žīdus, katrėi sosėvėnčiavuojė ne palē vieras istatīma.
== Terptautėnē santīkē ==
[[Abruozdielis:Foreign relations of Israel Map July 2011.PNG|thumb|Šalīs, so katruom Izraelis īr ožmezgės dėpluomatėnius santīkius (2011 m. duomenīs)]]
Izraelis īr ožmezgės dėpluomatėnius santīkios so 165 [[JTO]] valstībė ėš 192, ė da so [[Vatėkans|Vatėkano]], [[Kuosuovs|Kuosuovo]], [[Kuka salas|Kuka saluom]] ė [[Niojė]]. Dėpluomatėnės misėjės ans tor 107 valstībiesė. Prastiausē vīk so arabėškuom šalim - tėk šešės [[Arabu līga]]s šalīs nuormalėzava santīkius so Izraelio. Onkstiau Izraeli pripažėna [[Irans]], ale nusėstatīma kardėnalē pakaitė pu [[Irana revoliucėjė|islamėstėnės revoliucėjės 1979 m.]] Nu tuo čieso dvė šalė īr omžėno prėišo. Irans fėnansėškā palaika prīš Izraeli kuovuojontius „[[Hamas]]“, „[[Hezbollah]]“ ė kėtus [[džihadėzmos|džihadėstus]].

== Kariauna ==
Izraelis tor poikė kariauna, katra vėina geriausiu Svieta kariaunu īr. Kariaunuo tarnība atlėktė tor kuožnos šalėis pėlėitis [[žīds]].

== Nūruodas ==

{{Azėjė}}
{{geo-stub}}

[[Kateguorėjė:Azėjės valstībės]]
[[Kateguorėjė:Izraelis]]