# Telšē
Telšē (lt. Telšiai) - Žemaitėjės suostėnė, tāp pat apskritėis ė rajuona cėntros. Telšē valda Telšiū seniūnėjė. Telšiūs given 30000 (2005) prieteliu. Miests isėtaisės šalėp ežera Mastis, Žemaitėjės aukštomuo. Šiaurie ēn Klaipieda-Šiaulē gelžkelis. Palē legenda Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Pėrma sīki pamėnavuots aple 1450 metus.
Miestė īr Šv. Ontana Paduvietė bažninčė (nu 1926 m. katedra) ė Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė, vīskupū rūmā (Telšiū vīskopėjė), konėgū seminarėjė, rosu stačiatikiu Šv. Mīkaluojaus cerkvė, bovės bernardėnu vėinioulīns. Mastiaus rītėniam krontė īr Koltūras parks so Zaksa kalno. Miestė tāp pat īr Žemaitės dramas tētros, žemaitiu moziejos „Alka“, Žemaitėjės kaima moziejos, onėkalė A.Juonoša žemaitėška-japuonėška suodība. Telšiūs īr 4 gimnazėjės: Žemaitės, Džioga, V.Borisevičiaus katalėkėškuojė ė Telšiū vīskopėjės liciejos. Be anū dā īr 5 muokīklas ė vėina Jaunėma, mozėkas, dailės ė kėtas muokīklas.
Telšiūsė īr savėvaldībė, pašts, aukštesniuojė taikuomuosės dailės muokīkla, apskrėtėis cėntrėnė lėguonėnė. Ož gelžkeliaus (lėg  plėnta Šiaulē-Palonga) īr pramuonėnē rajuonā.

## Geuograpėjė
Miesta pėitūs liolioun ežers Mastis. I anūn itek Telša, katros suovietinēs metās bova sokėšts i vomzdius, Dorbėns, ėštek Mastopis, katros itek vieliau i Vėrvītė, paskiau i Vėnta ėr i Baltėjės jūra.
Telšē stūksa ont 7 kalnū:
- Insola
- Žaliāsis
- Zaksos
- Cerkvelė
- Bobės kalns
- Vėlniaus kalns
- Provoslavu kapū kalns


## Istuorėjė
Palē legėnda - Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Tuos legėndas īr kelės versėjės:
Paprastiesnė versėjė. Džiogs sobūdavuojės pėrmāsės truobas pri mastė ežera. Anam numėros, žmuonis sopīlė anam kapa - Džioga kalna.
Mondriesnė versėjė. Džiogs toriejė žmuona. Ė tāp jau ėšējė, ka ana pasėmėrė. Džiogs anūn laiduojė ė vėino ronkas muosto pakabėna žemės ė sopīlė kapa - Džioga kalna. I ton vėita ėš kor ėškabėna - sosėrinkės ondou ė atsėrada Mastis, katruo vards īr nu tuo muosta, kumet pakabėna žemės. Pri tuo ežera sobūdavuotas ė pėrmuosės truobas.
Istuotėniūs duokomėntūs pėrma karta pamėnavuojė 1450 metās. Tās metās mėnams Telšiū dvars, stuoviejės natuolėi dabartėnė "Alkas moziejaus".
Aple XVI om. pradė Telšē patapa valsčiaus cėntro.
1536 m. isteigta katalėkėška Telšiū parapėjė.
Kai katrėi istuorėkā spie, ka jau XVI om. Telšēms būktās bova soteiktas miesta teisės, katruos bova prarastas, nes Žemaitiu seniūnėjės matininks Juokūbs Leskausks "Telšiū miesta rubežio" bova numieravės jau 1569 metās. Daug koltūrėškā Telšēms ė Žmeitėjē nusėpelnės īr Sapiega Puovėls, katras 1624 metās miestelie ikūrė bernardėnus.
Ne vieliau kap nu XVII om. Telšiūs čiesās liōb rinktėis Žemaitiu seniūnėjės seimelis.
1702 metās siautė gaisros.
Par 1710 metu mara dėdliuojė dalis prieteliu ėšmėrė, ale miests grētā atgėjė. 1764 m. uns tapa Telšiū repartėcėlės (Žemaitiu konigaikštėjės šiaurėnė šmuota) teisma cėntro: bova isteigtė žemės ė pėlėis teismā. 1775 m. repartėcėjės cėntros bova ėškelts i Šiaulius, bet 1790 m. koront tretė Žemaitėjės konigaikštėjės repartėcėjė, t.ī. būsėma Telšiū pavieta, Telšiūs vielek jiemė vēktė žemės ė pėliū teismā.
Telšē senā jau toriejė prekības privėlegėjė, vuo 1791 m. anam bova soteiktas Magdeborga teisės ė miesta gerbs.
XIX om. pabonguo Telšē pradiejė spierē augtė. Ėš tuo čiesa īr daug ėšlėkosiu pastatū rauduonū plītu.
1991 m. groudė 21 d. LR AT nutarėmo patvėrtints miesta gerbs.

## Švėitėma ė muokīmuosė īstaigas
- Aukštuosės muoksla īstaigas
  - Vėlniaus dailės akademėjės Telšiū dailės fakoltets
  - Vīskopa Vincėnta Borėsevičė konėgū seminarėjė
  - Žemaitėjės kolegėjės Telšiū menū ė pedaguogėkas fakoltets
- Gimnazėjės
  - Žemaitės gimnazėjė
  - Vincėnta Borisevičė katalėkėškuojė gimnazėjė
  - Džioga gimnazėjė
  - Telšiū vīskopėjės liciejos
- Vėdorėnės muokīklas
  - Soaugosiūjū vėdorėnė muokīkla
  - Germanta vėdorėnė muokīkla
  - Atžalīna vėdorėnė muokīkla
  - Kronta vėdorėnė muokīkla
  - Ateitėis vėdorėnė muokīkla
- Profesėnės ė mena muokīklas
  - VšĪ Telšiū regijuonėnis profesėnė muokīma cėntros
  - Telšiū vākū dailės muokīkla
  - Telšiū vākū mozėkas muokīkla
  - Telšiū jaunėma muokīkla
  - Telšiū rajuona spuorta muokīkla
- Pradėnės muokīklas
  - Santarvės pradėnė muokīkla
  - Saulietekė pradėnė muokīkla
- Luopšelē ė darželē
  - Beržielis
  - Eglotė
  - Nīkštoks
  - Mastis
  - Saulotė
  - Žemaitoks


## Garsė Telšiū prietelē
- Ontans Klemėnts (1756 - 1823 m.) - vėns seniausiu Žemaitėjės puoetu.
- Karuolėna Praniauskātė (1828 - 1859 m.) - pėrmuojė Lietovuos puoetė.
- Mīkuols Brenšteins (1874 - 1938 m.) - Žemaitėjės senuovės tīrėnietuos.
- Gabriel Narutowicz - pėrmāsis Lėnkėjės prezidėnts
- Prans Genīs (1902 - 1952 m.) - poets, poblėcists, vėsoumienės vėikies.
- Ruolonds Paksos - bovės prezidėnts

Telšiū senūsiūs kapaliūs palaiduots puoets Botku Jozė (1893 - 1947 m.), katruo jaunīstės eilieraštiūs atsėspind fantastėnē pasaku vaizdā, vuo vielībesniūs suocēlėnē, revuoliocėnē muotīvā. Naitėkės tarpokarė Lietovuos valdē kaliejė, puokarie dėrba Telšiū moziejou.

## Bruolėškė miestā
- Čekėjė, Krnov, Bruntál rajuons, Šiaurės Muoravėjės regėjuons
- Lėnkėjė, Minska Mazovecka, Minska apskrėtis, Mozavėjės vaivadėjė


## Puortegrapėjės
- Telšiū meška ė seniuneja
- Kuonservėnė, bovosė spėrėta varīkla
- Vīskupū rūmā
- Kuonservėnės bėndros vaizds
- Katedra pru bruoma
- Leidontėis  ont Mastė
- Katedra žėimuo
- Cerkvės varpėnė
- Opalis
- Žuolīns
- Slienis
- Adamkienės noms Telšiūs, katrūs auga tarpokarie.


## Nūruodas
- Telsiai.info Telšiū krašta infuormacėnis puortals
- Miesta seniūnėjė
- Travel.lt
- Bovės bernardėnu vėinuolīns
- Telšē ėš kuosmuosa


### Žėniasklaida
- Telšiū apskrėtėis laikraštė „Kalvotoji Žemaitija” svetainė
- Telšių apskrėtėis laikraštė „Telšių ŽINIOS” svetainė


### Spuorts
- FK Mastis
- OK Telsiai


Telšē
{{Ltgyv}}
[[Vaizdas:Telšē-2007.jpg|thumb|240px|Telšiū panuorama]]
[[Vaizdas:Telšē-žīdu kapelē.jpg|thumb|240px|Žīdu kapelē]]
[[Vaizdas:Telšē-statola "verpiejė".jpg|thumb|150px|Statola „verpiejė“]]
'''Telšē''' ([[Lietoviu kalba|lt.]] ''Telšiai'') - [[Žemaitėjė]]s suostėnė, tāp pat [[Telšiū apskritės|apskritėis]] ė [[Telšiū savėvaldībė|rajuona]] cėntros. Telšē valda Telšiū seniūnėjė. Telšiūs given 30000 (2005) prieteliu. Miests isėtaisės šalėp ežera [[Mastis]], [[Žemaitėjės aukštoma|Žemaitėjės aukštomuo]]. Šiaurie ēn [[Klaipieda]]-[[Šiaulē]] [[gelžkelis]]. Palē [[Telšiū ikorėma legenda|legenda]] Telšius ikūrė [[mėlžėns]] [[Džiogs]]. Pėrma sīki pamėnavuots aple [[1450]] metus.

Miestė īr [[Šv. Ontana Paduvietė bažninčė]] (nu [[1926]] m. [[katedra]]) ė [[Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė]], vīskupū rūmā ([[Telšiū vīskopėjė]]), konėgū [[seminarėjė]], rosu [[stačiatikē|stačiatikiu]] [[Šv. Mīkaluojaus cerkvė]], bovės [[bernardėnā|bernardėnu]] vėinioulīns. [[Mastis|Mastiaus]] rītėniam krontė īr Koltūras parks so [[Zaksa kalns|Zaksa kalno]]. Miestė tāp pat īr [[Žemaitės dramas tētros]], žemaitiu moziejos „[[Alka (moziejos)|Alka]]“, Žemaitėjės kaima moziejos, onėkalė [[A.Juonošos|A.Juonoša]] [[žemaitėška-japuonėška suodība]]. Telšiūs īr 4 gimnazėjės: [[Žemaitės gimnazėjė|Žemaitės]], [[Džioga gimnazėjė|Džioga]], [[V.Borisevičiaus katalėkėškuojė gimnazėjė|V.Borisevičiaus katalėkėškuojė]] ė [[Telšiū vīskopėjės liciejos]]. Be anū dā īr 5 muokīklas ė vėina Jaunėma, mozėkas, dailės ė kėtas muokīklas.

Telšiūsė īr savėvaldībė, pašts, [[aukštesniuojė taikuomuosės dailės muokīkla]], apskrėtėis cėntrėnė lėguonėnė. Ož gelžkeliaus (lėg  plėnta [[Šiaulē]]-[[Palonga]]) īr pramuonėnē rajuonā.

== Geuograpėjė ==
Miesta pėitūs liolioun ežers [[Mastis]]. I anūn itek [[Telša]], katros suovietinēs metās bova sokėšts i vomzdius, [[Dorbėns]], ėštek [[Mastopis]], katros itek vieliau i [[Vėrvītė]], paskiau i [[Vėnta]] ėr i [[Baltėjės jūra]].

Telšē stūksa ont 7 kalnū:
* [[Insola (kalns)|Insola]]
* [[Žaliāsis (kalns)|Žaliāsis]]
* [[Zaksa kalns|Zaksos]]
* [[Cerkvelė]]
* [[Bobės kalns]]
* [[Vėlniaus kalns]]
* [[Provoslavu kapū kalns]]

== Istuorėjė ==
Palē legėnda - Telšius ikūrė [[mėlžėns]] [[Džiogs]]. Tuos legėndas īr kelės versėjės:

''Paprastiesnė versėjė. Džiogs sobūdavuojės pėrmāsės truobas pri mastė ežera. Anam numėros, žmuonis sopīlė anam kapa - [[Džioga kalns|Džioga kalna]].''

''Mondriesnė versėjė. Džiogs toriejė žmuona. Ė tāp jau ėšējė, ka ana pasėmėrė. Džiogs anūn laiduojė ė vėino ronkas muosto pakabėna žemės ė sopīlė kapa - [[Džioga kalns|Džioga kalna]]. I ton vėita ėš kor ėškabėna - sosėrinkės ondou ė atsėrada [[Mastis]], katruo vards īr nu tuo muosta, kumet pakabėna žemės. Pri tuo ežera sobūdavuotas ė pėrmuosės truobas.''

Istuotėniūs duokomėntūs pėrma karta pamėnavuojė [[1450]] metās. Tās metās mėnams Telšiū dvars, stuoviejės natuolėi dabartėnė [[Alkas moziejos|"Alkas moziejaus"]].

Aple XVI om. pradė Telšē patapa valsčiaus cėntro.

1536 m. isteigta katalėkėška Telšiū parapėjė.

Kai katrėi istuorėkā spie, ka jau XVI om. Telšēms būktās bova soteiktas miesta teisės, katruos bova prarastas, nes [[Žemaitiu seniūnėjė]]s matininks [[Juokūbs Leskausks]] "Telšiū miesta rubežio" bova numieravės jau [[1569]] metās. Daug koltūrėškā Telšēms ė Žmeitėjē nusėpelnės īr Sapiega Puovėls, katras [[1624]] metās miestelie ikūrė bernardėnus.

[[Abruozdielis:Telšiai coats of arms in 1791.jpg |left|thumb|Telšiū miestou soteikts gerbs]]
Ne vieliau kap nu XVII om. Telšiūs čiesās liōb rinktėis [[Žemaitiu seniūnėjė]]s seimelis.

[[1702]] metās siautė gaisros.

Par [[1710]] metu mara dėdliuojė dalis prieteliu ėšmėrė, ale miests grētā atgėjė. [[1764]] m. uns tapa Telšiū [[repartėcėlė]]s ([[Žemaitiu konigaikštėjė]]s šiaurėnė šmuota) teisma cėntro: bova isteigtė žemės ė pėlėis teismā. [[1775]] m. repartėcėjės cėntros bova ėškelts i [[Šiaulē|Šiaulius]], bet [[1790]] m. koront tretė Žemaitėjės konigaikštėjės repartėcėjė, t.ī. būsėma Telšiū [[pavieta]], Telšiūs vielek jiemė vēktė žemės ė pėliū teismā.

Telšē senā jau toriejė prekības privėlegėjė, vuo [[1791]] m. anam bova soteiktas Magdeborga teisės ė miesta gerbs.

XIX om. pabonguo Telšē pradiejė spierē augtė. Ėš tuo čiesa īr daug ėšlėkosiu pastatū rauduonū plītu.

[[1991]] m. [[groudė 21]] d. LR AT nutarėmo patvėrtints miesta gerbs.

[[Abruozdielis:Telšiū žėnklos.jpg|right|thumb|200px|Pri miesta robežė pastatīts žėnklos]]

== Švėitėma ė muokīmuosė īstaigas ==
[[Vaizdas:Telšiū vīskopėjės liciejos.jpg|thumb|right|220px|Telšiū vīskopėjes liciejos]]
[[Vaizdas:Telšē-Alkas patranka.jpg|thumb|240px|Alkas patranka, katra par švedmetė bova nuskėndus Mastie]]
[[Vaizdas:Telšē-Stačiatėkiu kapelē.jpg|thumb|240px|Stačiatėkiu kapelē]]
[[Vaizdas:Telšē-Stačiatėkiu kapelē2.jpg|thumb|160px|Stačiatėkiu kapelē]]
[[Abruozdielis:Telšiū meška vasara.jpg|thumb|190px|Telšiū meška vasara]]

* Aukštuosės muoksla īstaigas
** [[Vėlniaus dailės akademėjė]]s Telšiū dailės fakoltets
** [[Telšiū Vincėnta Borisevičiaus konėgū seminarėjė|Vīskopa Vincėnta Borėsevičė konėgū seminarėjė]]
** [[Žemaitėjės kolegėjė]]s Telšiū menū ė pedaguogėkas fakoltets
* Gimnazėjės
** Žemaitės gimnazėjė
** Vincėnta Borisevičė katalėkėškuojė gimnazėjė
** Džioga gimnazėjė
** [[Telšiū vīskopėjės liciejos]]
* Vėdorėnės muokīklas
** Soaugosiūjū vėdorėnė muokīkla
** Germanta vėdorėnė muokīkla
** Atžalīna vėdorėnė muokīkla
** Kronta vėdorėnė muokīkla
** [[Telšiū Ateitėis vėdorėn mokīkla|Ateitėis vėdorėnė muokīkla]]
* Profesėnės ė mena muokīklas
** VšĪ Telšiū regijuonėnis profesėnė muokīma cėntros
** Telšiū vākū dailės muokīkla
** Telšiū vākū mozėkas muokīkla
** Telšiū jaunėma muokīkla
** Telšiū rajuona spuorta muokīkla
* Pradėnės muokīklas
** Santarvės pradėnė muokīkla
** Saulietekė pradėnė muokīkla
* Luopšelē ė darželē
** Beržielis
** Eglotė
** Nīkštoks
** Mastis
** Saulotė
** Žemaitoks

== Garsė Telšiū prietelē ==
* [[Ontans Klemėnts]] ([[1756]] - [[1823]] m.) - vėns seniausiu Žemaitėjės puoetu.
* [[Karuolėna Praniauskātė]] ([[1828]] - [[1859]] m.) - pėrmuojė Lietovuos puoetė.
* [[Mīkuols Brenšteins]] ([[1874]] - [[1938]] m.) - Žemaitėjės senuovės tīrėnietuos.
* [[Gabriel Narutowicz]] - pėrmāsis [[Lėnkėjė]]s prezidėnts
* [[Prans Genīs]] ([[1902]] - [[1952]] m.) - poets, poblėcists, vėsoumienės vėikies.
* [[Ruolonds Paksos]] - bovės prezidėnts

Telšiū senūsiūs kapaliūs palaiduots puoets [[Botku Jozė]] ([[1893]] - [[1947]] m.), katruo jaunīstės eilieraštiūs atsėspind fantastėnē pasaku vaizdā, vuo vielībesniūs suocēlėnē, [[revuoliocėjė|revuoliocėnē]] muotīvā. Naitėkės tarpokarė Lietovuos valdē kaliejė, puokarie dėrba Telšiū moziejou.

== Bruolėškė miestā ==
* {{TCHv}}, [[Krnov]], [[Bruntál]] rajuons, [[Šiaurės Muoravėjės regėjuons]]
* {{POLv}}, [[Minska Mazovecka]], Minska apskrėtis, [[Mozavėjės vaivadėjė]]

== Puortegrapėjės ==
<gallery>
image:telse_rz_1.jpg|Telšiū meška ė seniuneja
image:telse_rz_2.jpg|Kuonservėnė, bovosė spėrėta varīkla
image:Curia of the Roman Catholic Diocese of Telšiai in Telšiai, Lithuania in 2006.jpg|Vīskupū rūmā
image:telse_rz_4.jpg|Kuonservėnės bėndros vaizds
image:Telšiai Cathedral in Telšiai, Lithuania in 2006.jpg|Katedra pru bruoma
image:telse_rz_6.jpg|Leidontėis  ont Mastė
image:Telšiai Cathedral in Telšiai, Lithuania in the winter of 2006.jpg|Katedra žėimuo
Vaizdas:Telšē-cerkvės varpėnė-2007.jpg|Cerkvės varpėnė
Abruozdielis:Telšiū vaizdā3.jpg|Opalis
Abruozdielis:Telšiū vaizdā2.jpg|Žuolīns
Abruozdielis:Telšiū vaizdā1.jpg|Slienis
Abruozdielis:Adamkienes noms.jpg|[[Alma Adamkienė|Adamkienės]] noms Telšiūs, katrūs auga tarpokarie.
</gallery>

== Nūruodas ==
* [http://www.telsiai.info Telsiai.info Telšiū krašta infuormacėnis puortals]
* [https://web.archive.org/web/20060502003459/http://www.telsiai.lt/index.php?ItemId=33280 Miesta seniūnėjė]
* [http://www.travel.lt/turizmas/selectPage.do?docLocator=57B0B98FF2CC11D9BABB746164617373&inlanguage=lt Travel.lt]
* [https://web.archive.org/web/20160304025409/http://vienuolynai.mch.mii.lt/V8-46/Telbernar.htm Bovės bernardėnu vėinuolīns]
* [http://wikimapia.org/s/#y=55987052&x=22241650&z=13&l=0&m=a&v=2 Telšē ėš kuosmuosa]

=== Žėniasklaida ===
* [http://kalzem.visiems.lt Telšiū apskrėtėis laikraštė „Kalvotoji Žemaitija” svetainė]
* [http://www.tzinios.lt Telšių apskrėtėis laikraštė „Telšių ŽINIOS” svetainė]

=== Spuorts ===
* [http://mastis.telsiai.info FK Mastis]
* [http://osk.telsiai.info OK Telsiai]

{{ŽemMst}}

[[Kateguorėjė:Telšē| ]]
[[Kateguorėjė:Suostėnės]]
[[Kateguorėjė:Žemaitėjės miestā]]