# JAV
JAV (pėlns pavadėnėms - Jongtėnės Amerėkas Valstėjės, onglėškā: United States of America, USA) - valstībė Šiaurės Amerėkuo. JAV prasided vėinam šmuotė pri Atlanta ondėnīna ė bėngas pri Ramiuojė ondėnīna. Nu 1959 m. ligė daba tor 50 valstėju. JAV prigol terituorėjės Karėbū jūruo (Puerto Riks) ė Ramejėm ondėnīnė (Mėdviejos, Guams). Magtīngiausė svieta akuonuomėka. Palē pluotībė ė palē gīvėntuoju skaitlio svietė īr tretė.

## Istuorėjė
1607 m. Šiaurės Amerėkuo ikorta pėrmuojė onglu koluonėjė - Džeimstauns Virdžinėjuo. 1626 m. uolandā ikūrė Nauja Amsterdama, paskiau palėkosi i Niojuorka.

## Geograpėjė
Vėsa glabna Jongtėniu Amerėkas Valstėju terituorėjė pargoldīta vakarū posrotolie: ana tēsos nu Ramejė ondėnīna pakrontės vakarūs ligė Atlanta ondėnīna rītūs. Pėitrītiūs valstībē atsėver Meksėkas ilonka, pėitūs ana tor robežio so Meksėka ė šiaurie - so Kanada.

## Admėnėstracėnis soskėrstīms
JAV valstėjės (skliaustūs suostėnė ė JAV pašta sėstemuo nauduojams žīmiejėms):
| - Aidahs (Boisė, ID) - Ajova (De Moins, IA) - Alabama (Montgomeris, AL) - Aleska (Džuns, AK) - Arizona (Finiksos, AZ) - Arkanzasos (Litl Roks, AR) - Delavers (Doverės, DE) - Džordžėjė (Atlonta, GA) - Florida (Talahasis, FL) - Havajē (Honolulu, HI) - Ilinuojos (Springfilds, IL) - Indijana (Indijanapolės, IN) - Juta (Solt Leik Sitės, UT) - Kalifornėjė (Sakraments, CA) - Kanzasos (Topeka, KS) - Kentukės (Frankforts, KY) - Kolorads (Denverės, CO) - Kolumbėjės apīgarda (Vašingtons, DC; nator valstėjės statosa) - Konektėkots (Hartfords, CT) - Luizijana (Baton Ružos, LA) - Masačiusetsos (Bostons, MA) - Meins (Ogasta, ME) - Merilends (Anapolės, MD) - Mėčėgans (Lansings, MI) - Mėnesouta (Sent Pols, MN) | - Mėsėsėpė (Džeksons, MS) - Mėsūrės (Džeferson Sitės, MO) - Montana (Helena, MT) - Naus Džersės (Trentons, NJ) - Naus Hampšīrs (Konkords, NH) - Nauja Meksėka (Santa Fė, NM) - Nebraska (Linkolns, NE) - Nevada (Karson Sitis, NV) - Niujorks (Olbanis, NY) - Ohajos (Kolumbs, OH) - Oklahoma (Oklahoma Sitės, OK) - Oregons (Salems, OR) - Pensėlvanėjė (Harisburgs, PA) - Pėitu Dakota (Pirs, SD) - Pėitu Karolina (Kolumbėjė, SC) - Rod Ailands (Providensas, RI) - Šiaurės Dakota (Bismarks, ND) - Šiaurės Karolina (Rolės, NC) - Teksasos (Ostins, TX) - Tenesės (Našvils, TN) - Vajomings (Šajens, WY) - Vakaru Virdžinėjė (Čarlstons, WV) - Vašingtons (Olimpėjė, WA) - Vermonts (Montpiljerės, VE) - Virdžinėjė (Ričmonds, VA) - Viskonsėns (Madisons, WI) |


## Puolitėnė sėstema
Šalės - federacėjė. Jongtėnėms Amerėkas Valstėjėms prigol 50 valstėju, torontiu rėbuota autonuomėjė, bo federacėnē istatīmā tor pėrmenībė prīš valstėju istatīmus. Valstėjės atskėrā sprend vėdėnius rēkalus, sosėjosius so nūsavībė, sossėikėmo, verslo, valstėjės baudemoujo kuodekso, darba sālīguom.
Nu 1856 m. vėsuotėniu rėnkėmu šalie duomėnou dvė dėdlė partėjė: JAV demuokratu partėjė (pradė - 1824 m.) ė JAV respoblėkuonu partėjė (pradė - 1854 m.)
JAV īr terp vėina itakėngiausiu akuonuomėnio, puolitėnio ė karėnio puožiūrio svieta šalės, noulatėnė JT Saugoma Tarības narie. Glabna JT būstėnė tēpuogė īr Niojuorkė. Daug svieta šaliū tor ambasada Vašėngtuonė ė JAV īr isteigosės ambasadas daugomuo svieta šaliū. Šalīs, so katruom JAV nie ožmezgosės dėpluomatėniu santīkiu - Butans, Irans, Šiaurės Kuoriejė, Sėrėjė, Taivans ė Palestėna.

## Žmuonis
Dėdliuojė dalės ėš 300 mėlėjuonu JAV gīventuoju kėlėn ėš imėgrontu, atvīkosiu nu Euruopas. Aple 12,9% gīventuoju īr afroamerėkėitē, daugoma anū īr kėlėn ėš vergū, atvežtū i šali XVII-XVIII omžiūs. Gīven gers šmuots žmuoniū, katrėi īr kėlėma nū Luotīnū Amerėkas ė Azėjės valstībiu.
| 1                | Niujorks     | Niujorks     | 8 250 567 | 1  | 18 818 536 |
| 2                | Los Andžels  | Kalifornėjė  | 3 849 378 | 2  | 12 950 129 |
| 3                | Čikaga       | Ilinuojos    | 2 833 321 | 3  | 9 505 748  |
| 4                | Hiustons     | Teksasos     | 2 169 248 | 6  | 5 539 949  |
| 5                | Finiksos     | Arizona      | 1 512 986 | 13 | 4 039 182  |
| 6                | Filadelfėjė  | Pensilvanėjė | 1 448 394 | 5  | 5 826 742  |
| 7                | San Antonėjs | Teksasos     | 1 296 682 | 29 | 1 942 217  |
| 8                | San Diegs    | Kalifornėjė  | 1 256 951 | 17 | 2 941 454  |
| 9                | Dalasos      | Teksasos     | 1 232 940 | 4  | 6 003 967  |
| 10               | San Chosė    | Kalifornėjė  | 929 936   | 30 | 1 787 123  |
| 2006 m. doumenīs |              |              |           |    |            |


## Koltūra
Daugiakoltūrė šalės, katruo sogīven daug ivairiu etnėniu gropiu. Mažne vėsė amerėkėitē ė anū prabuotē atvīka i šali per pastarus 500 metu, ėšskīros vėitėnius indienus ė havajėitius, katrėi daba sodara mizerna mažoma. Vīraujontė Amerėkas koltūra īr skaituoma Vakarū koltūra, katruos pamats - Euruopas migrantu ė Afrėkas vergū atsėvežtas tradicėjės.
Pradedont XX omžiom dėdlis šmuots JAV kėna pramuonės bova sokoncentrouta Holivudė ė ano apīlėnkiesė. Dėdliuosės Holivuda kėna stodėjės sosoka daugiausē kuomercėškā nusėsekosiu fėlmu („Žvāzdiū vainas” (1977 m.), „Titaniks”(1997 m., kėtė. Šėndėi Holivuda fėlmā tuliaus duomėnou svieta kėna indostrėjės rėnkuo.
Nuors daugomā amerėkėitiu patėnk veizietė televizėjė, šalie tēpuogė ėšpuopolēriėjė Youtube. Ba internetėniu puortalu ėr interneta paėiškuos sėstemu JAV dėdlē puopoliarė īr Facebook, Yahoo, Amazon, Twitter ė Vikipedėjė.
Puopolērė mozėka JAV vīsties skėrtėngā nu Euruopas tendencėju. Čiuonās mozėka paveikė afroamerėkėitiu rėtmėka ė līrėka. Pėitėnie JAV atsėrada bliozos, XX o. pradiuo Luisos Armstrongs ė Djuks Elingtons davė pradė džēzou. 1920–1960 m. ėškėla kantri, rėtmenbliozos (R&B) ėr ruokenruols. XX o. septėntamė dešimtmetie Bobs Dīlans ėškėlo kāp vėins poikiausiu JAV dainiu autuoriu. Džeimsos Brauns inešė glabna duovi, ka atsėrastom fank stėlios. Kėtė JAV sokortė cielam svietė žėnuomė stėlē - Hip hops ė hausos (onglėškā: House). JAV pop žvaizdės, kāp ontās Elvis Preslis, Maiklos Džeksuons e Madona palėka žėnuomās cielam svietė.
JAV
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas={{PAGENAME}}|
 vietinisPavadinimas='''United States of America'''|
 kilm=JAV|
 angl=USA|
 vėliava=Flag_of_the_United States.svg|
 herbas=US-GreatSeal-Obverse.svg| 
 žem=USA_orthographic.svg| 
 kalbos=nenostatīta (tėktās kai<br />katruos valstėjuos)<br /> Faktėškā - [[onglu kalba]]|
 sostinė=[[Vašingtons]]|
 didžiausiasMiestas=[[Niujorks]]|
 valdovų=2|
 titulas1=Prezidėnts|
 pavardė1=[[Duonalds Tramps]]|
 titulas2=Viceprezidėnts|
 pavardė2=[[JD Vance]]|
 titulas3=-|
 pavardė3=-|
 plotoVieta=3|
 plotas=9&nbsp;631&nbsp;418|
 vandens=4,875%|
 gyvMetai=[[2006]] [[lėipa]] (progn.)|
 gyventojuVieta=3|
 gyventoju=298&nbsp;444&nbsp;215|
 gyventojuTankis=30,99|
 tankumoVieta=139|
 BVPMetai=[[2005]] (progn.)|
 BVPVieta=1|
 BVP=12&nbsp;410,00|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnis duoleris|$]]|
 BVPGyventojui=42&nbsp;000|
 BVPGyventojuiVieta=4|
 valiuta=[[JAV duoleris]] ($)|
 laikoJuosta=nuo UTC-5 iki UTC-11|
 vasarosLaikas=taikuoms na vėsor|
 nepriklausomybėsĮvykis=nu [[Jongtėnė Karalīstė|Jongtėnės Karalīstės]]|
 nepriklausomybėsDatos=[[1776]] [[lėipas 4]] <br />[[1783]] [[rogsiejė 3]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskėlbta<br />Pripažėnta|
 TLD=US .UM .EDU .GOV .MIL|
 telKodas=1
}}

'''JAV''' (pėlns pavadėnėms - '''Jongtėnės Amerėkas Valstėjės''', {{en|United States of America, USA}}) - valstībė [[Šiaurės Amerėka|Šiaurės Amerėkuo]]. JAV prasided vėinam šmuotė pri [[Atlanta ondėnīns|Atlanta ondėnīna]] ė bėngas pri [[Ramosis ondėnīns|Ramiuojė ondėnīna]]. Nu [[1959]] m. ligė daba tor 50 valstėju. JAV prigol terituorėjės [[Karėbu jūra|Karėbū jūruo]] ([[Puerto Riks]]) ė [[Ramosis ondėnīns|Ramejėm ondėnīnė]] ([[Mėdviejos]], [[Guams]]). Magtīngiausė svieta akuonuomėka. Palē [[pluotībė]] ė palē gīvėntuoju skaitlio svietė īr tretė.

== Istuorėjė ==

[[1607]] m. Šiaurės Amerėkuo ikorta pėrmuojė [[onglā|onglu]] koluonėjė - [[Džeimstauns]] [[Virdžinėjė|Virdžinėjuo]]. [[1626]] m. [[Nīderlandā|uolandā]] ikūrė Nauja Amsterdama, paskiau palėkosi i [[Niojuorks|Niojuorka]].

== Geograpėjė ==

Vėsa glabna Jongtėniu Amerėkas Valstėju terituorėjė pargoldīta vakarū posrotolie: ana tēsos nu Ramejė ondėnīna pakrontės vakarūs ligė Atlanta ondėnīna rītūs. Pėitrītiūs valstībē atsėver [[Meksėkas ilonka]], pėitūs ana tor robežio so [[Meksėka]] ė šiaurie - so [[Kanada]].

== Admėnėstracėnis soskėrstīms ==
{{glabns|JAV valstėjės}}

JAV valstėjės (skliaustūs suostėnė ė JAV pašta sėstemuo nauduojams žīmiejėms):


{| border="0" valign="top" halign="left"
|-----
|
* [[Aidahs]] ([[Boisė]], ID)
* [[Ajova]] ([[De Moins]], IA)
* [[Alabama]] ([[Montgomeris]], AL)
* [[Aleska]] ([[Džuns]], AK)
* [[Arizona]] ([[Finiksos]], AZ)
* [[Arkanzasos]] ([[Litl Roks]], AR)
* [[Delavers]] ([[Doverės]], DE)
* [[Džordžėjė]] ([[Atlonta]], GA)
* [[Florida]] ([[Talahasis]], FL)
* [[Havajē]] ([[Honolulu]], HI)
* [[Ilinuojos]] ([[Springfilds]], IL)
* [[Indijana]] ([[Indijanapolės]], IN)
* [[Juta]] ([[Solt Leik Sitės]], UT)
* [[Kalifornėjė]] ([[Sakraments (Kalifornėjė)|Sakraments]], CA)
* [[Kanzasos]] ([[Topeka]], KS)
* [[Kentukės]] ([[Frankforts (Kentukės)|Frankforts]], KY)
* [[Kolorads (valstėjė)|Kolorads]] ([[Denverės]], CO)
* [[Kolumbėjės apīgarda]] ([[Vašingtons]], DC; nator valstėjės statosa)
* [[Konektėkots]] ([[Hartfords]], CT)
* [[Luizijana]] ([[Baton Ružos]], LA)
* [[Masačiusetsos]] ([[Bostons]], MA)
* [[Meins]] ([[Ogasta]], ME)
* [[Merilends]] ([[Anapolės]], MD)
* [[Mėčėgans]] ([[Lansings]], MI)
* [[Mėnesouta]] ([[Sent Pols (Mėnesouta)|Sent Pols]], MN)
|
* [[Mėsėsėpė (valstėje)|Mėsėsėpė]] ([[Džeksons (Mėsėsėpė)|Džeksons]], MS)
* [[Mėsūrės]] ([[Džeferson Sitės]], MO)
* [[Montana]] ([[Helena (Montana)|Helena]], MT)
* [[Naus Džersės]] ([[Trentons]], NJ)
* [[Naus Hampšīrs]] ([[Konkords]], NH)
* [[Nauja Meksėka]] ([[Santa Fė]], NM)
* [[Nebraska]] ([[Linkolns]], NE)
* [[Nevada]] ([[Karson Sitis]], NV)
* [[Niujorks (valstėjė)|Niujorks]] ([[Olbanis (Niujorks)|Olbanis]], NY)
* [[Ohajos]] ([[Kolumbs]], OH)
* [[Oklahoma]] ([[Oklahoma Sitės]], OK)
* [[Oregons]] ([[Salems]], OR)
* [[Pensėlvanėjė]] ([[Harisburgs]], PA)
* [[Pėitu Dakota]] ([[Pirs]], SD)
* [[Pėitu Karolina]] ([[Kolumbija (Pietu Karolina)|Kolumbėjė]], SC)
* [[Rod Ailands]] ([[Providensas]], RI)
* [[Šiaurės Dakota]] ([[Bismarks (Šiauris Dakota)|Bismarks]], ND)
* [[Šiaurės Karolina]] ([[Rolės]], NC)
* [[Teksasos]] ([[Ostins]], TX)
* [[Tenesės]] ([[Našvils]], TN)
* [[Vajomings]] ([[Šajens]], WY)
* [[Vakaru Virdžinėjė]] ([[Čarlstons]], WV)
* [[Vašingtons (valstėjė)|Vašingtons]] ([[Olimpėjė (Vašingtons)|Olimpėjė]], WA)
* [[Vermonts]] ([[Montpiljerės]], VE)
* [[Virdžinėjė]] ([[Ričmonds]], VA)
* [[Viskonsėns]] ([[Madisons]], WI)
|}

== Puolitėnė sėstema ==
[[Abruozdielis:WhiteHouseSouthFacade.JPG|thumb|Baltė̄jė paluocē, katrūs gīvėn [[prezidėnts]] so šeimīna.]]
Šalės - [[federacėjė]]. Jongtėnėms Amerėkas Valstėjėms prigol 50 valstėju, torontiu rėbuota autonuomėjė, bo federacėnē istatīmā tor pėrmenībė prīš valstėju istatīmus. Valstėjės atskėrā sprend vėdėnius rēkalus, sosėjosius so nūsavībė, sossėikėmo, verslo, valstėjės baudemoujo kuodekso, darba sālīguom.

Nu 1856 m. vėsuotėniu rėnkėmu šalie duomėnou dvė dėdlė partėjė: [[JAV demuokratu partėjė]] (pradė - 1824 m.) ė [[JAV respoblėkuonu partėjė]] (pradė - 1854 m.)

JAV īr terp vėina itakėngiausiu akuonuomėnio, puolitėnio ė karėnio puožiūrio svieta šalės, noulatėnė [[JT Saugoma Tarība]]s narie. Glabna JT būstėnė tēpuogė īr [[Niojuorks|Niojuorkė]]. Daug svieta šaliū tor ambasada Vašėngtuonė ė JAV īr isteigosės ambasadas daugomuo svieta šaliū. Šalīs, so katruom JAV nie ožmezgosės dėpluomatėniu santīkiu - [[Butans]], [[Irans]], [[Šiaurės Kuoriejė]], [[Sėrėjė]], [[Taivans]] ė [[Palestėna]].

== Žmuonis ==

Dėdliuojė dalės ėš 300 mėlėjuonu JAV gīventuoju kėlėn ėš imėgrontu, atvīkosiu nu [[Euruopa]]s. Aple 12,9% gīventuoju īr afroamerėkėitē, daugoma anū īr kėlėn ėš vergū, atvežtū i šali [[XVII omžios|XVII]]-[[XVIII omžios|XVIII]] omžiūs. Gīven gers šmuots žmuoniū, katrėi īr kėlėma nū Luotīnū Amerėkas ė Azėjės valstībiu.

{| class="wikitable" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|-
!  style="text-align:center; background:#f99;" colspan="9"| Dėdliausė miestā
|-
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Vėita palē dėdoma
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Miests
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Valstėjė
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Gīvėntuoju skaitlios<small><ref name="PopEstChallenges>{{cite web |url=http://www.census.gov/popest/archives/2000s/vintage_2006/06s_challenges.html |title=Accepted Challenges to Vintage 2006 Population Estimates |accessdate=2008-05-07 |publisher=United States Census Bureau}}</ref></small>
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Metruopuolėnės srėtėis vėita
!  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| Gīvėntuoju skaitlios metruopuolėnie srėtie<small><ref>{{cite web | url = http://www.census.gov/Press-Release/www/releases/archives/cb07-51tbl2.pdf | title = Table 2. Population Estimates for the 100 Most Populous Metropolitan Statistical Areas Based on July 1, 2006, Population Estimates | work = 2005 Population Estimates | publisher = U.S. Census Bureau| date = 2007-04-05 | accessdate = 2007-06-17 |format=|PDF}}</ref></small>
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 1 ||align=left | '''[[Niujorks]]''' || [[Niujorks (valstėjė)|Niujorks]] || 8 250 567 || 1 || 18 818 536
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 2 ||align=left | '''[[Los Andžels]]''' || [[Kalifornėjė]] || 3 849 378 || 2 || 12 950 129
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 3 ||align=left | '''[[Čikaga]]''' || [[Ilinuojos]] || 2 833 321 || 3 || 9 505 748
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 4 ||align=left | '''[[Hiustons]]''' || [[Teksasos]] || 2 169 248 || 6 || 5 539 949
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 5 ||align=left | '''[[Finiksos]]''' || [[Arizona]] || 1 512 986 || 13 || 4 039 182
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 6 ||align=left | '''[[Filadelfėjė]]''' || [[Pensilvanėjė]] || 1 448 394 || 5 || 5 826 742
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 7 ||align=left | '''[[San Antonėjs]] || [[Teksasos]] || 1 296 682 || 29 || 1 942 217
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 8 ||align=left | '''[[San Diegs]]''' || [[Kalifornėjė]] || 1 256 951 || 17 || 2 941 454
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 9 ||align=left | '''[[Dalasos]]''' || [[Teksasos]] || 1 232 940 || 4 || 6 003 967
|-
|  style="text-align:center; background:#f0f0f0;"| 10 ||align=left | '''[[San Chosė]]''' || [[Kalifornėjė]] || 929 936 || 30 || 1 787 123
|-
| colspan="11"  style="text-align:center; background:#f5f5f5;"| [[2006]] m. doumenīs
|}
== Koltūra ==
Daugiakoltūrė šalės, katruo sogīven daug ivairiu etnėniu gropiu. Mažne vėsė amerėkėitē ė anū prabuotē atvīka i šali per pastarus 500 metu, ėšskīros vėitėnius [[indienā|indienus]] ė [[havajėitē|havajėitius]], katrėi daba sodara mizerna mažoma. Vīraujontė Amerėkas koltūra īr skaituoma Vakarū koltūra, katruos pamats - Euruopas migrantu ė Afrėkas vergū atsėvežtas tradicėjės.

Pradedont XX omžiom dėdlis šmuots JAV kėna pramuonės bova sokoncentrouta [[Holivuds|Holivudė]] ė ano apīlėnkiesė. Dėdliuosės Holivuda kėna stodėjės sosoka daugiausē kuomercėškā nusėsekosiu fėlmu („[[Žvāzdiū vainas]]” ([[1977]] m.), „[[Titaniks]]”([[1997 m.]], kėtė. Šėndėi Holivuda fėlmā tuliaus duomėnou svieta kėna indostrėjės rėnkuo.

Nuors daugomā amerėkėitiu patėnk veizietė [[televizėjė]], šalie tēpuogė ėšpuopolēriėjė ''[[Youtube]]''. Ba internetėniu puortalu ėr interneta paėiškuos sėstemu JAV dėdlē puopoliarė īr ''[[Facebook]]'', ''[[Yahoo]]'', ''[[Amazon]]'', ''[[Twitter]]'' ė [[Vikipedėjė]].<ref>[https://www.similarweb.com/top-websites/united-states/ Top Websites Ranking (2023 m.)]</ref>

Puopolērė mozėka JAV vīsties skėrtėngā nu Euruopas tendencėju. Čiuonās mozėka paveikė afroamerėkėitiu rėtmėka ė līrėka. Pėitėnie JAV atsėrada [[bliozos]], XX o. pradiuo [[Luisos Armstrongs]] ė [[Djuks Elingtons]] davė pradė [[Džēzos|džēzou]]. [[1920]]–[[1960]] m. ėškėla [[kantri]], [[rėtmenbliozos|rėtmenbliozos (R&B)]] ėr [[ruokenruols]]. XX o. septėntamė dešimtmetie [[Bobs Dīlans]] ėškėlo kāp vėins poikiausiu JAV dainiu autuoriu. [[Džeimsos Brauns]] inešė glabna duovi, ka atsėrastom [[fank]] stėlios. Kėtė JAV sokortė cielam svietė žėnuomė stėlē - [[Hip hops]] ė [[hausos]] ({{en|House}}). JAV pop žvaizdės, kāp ontās [[Elvis Preslis]], [[Maiklos Džeksuons]] e [[Madona]] palėka žėnuomās cielam svietė.<ref>Biddle, Julian (2001). ''What Was Hot!: Five Decades of Pop Culture in America''. New York: Citadel, p. ix. ISBN 0-8065-2311-5.</ref>

== Šaltenē ==
{{reflist}}

== Nūruodas ==

* [http://www.usa.gov/ Uofėcēlos JAV vīriausībės portals] Vīriausībėniu svetainiu tėnklos
* [http://www.nationalcenter.org/HistoricalDocuments.html Istuorėnē dokumentā]
* [http://www.britannica.com/nations/United-States Api JAV] alektruonėnie enciklopedėjuo ''[[Encyclopaedia Britannica]]''

{{Šiaurės Amerėka}}

[[Kateguorėjė:JAV| ]]