# Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
Kėnėjės Liaudėis Respoblėka (sotrompėntā tėisiuog Kėnėjė) īr valstībė rītū Azėjuo, ontra dėdliausė valstībė svietė vagol gīvėntuoju skaitlio pu Indėjės ė ketvėrta vagol dėdoma. Ana tor robežio so Afganėstano, Butano, Mianmaro, Indėjė, Kazakstano, Kirkizėjė, Laoso, Monguolėjė, Nepalo, Šiaurės Kuoriejė, Pakėstano, Rosėjė, Tadžikėjė ė Vietnamo.
Kėnėjė īr vėinpartėnė socēlėstėnė respoblėka, katrou valda vėinėntėlė šalie legalė Kėnėjės kuomonėstu partėjė. Šalės īr vėina ėš penkiū pastuoviū JT Saugoma Tarības nariū. Īr vėina ėš  Azėjės infrastruktūras investėcėju banka, Šėlka kelė fuonda ė Naujuojė vīstėmasė banka vėina ėš ikorieju. Tēpuogė īr BRICS, G20, APEC, Šanchajaus bendradarbiavėma organizacėjė ė Rītū Azėjės vėršūniu sosėtėkėma narie. Tor kondoulėniū gėnklū ė vėina magtīngiausiu armėju svietė. Dėdlesni biodžeta vainuos pramuonē tor tėktās JAV.

## Istuorėjė
Kėnėjės komunėstams nugaliejos Kėnėjės cėvėlėnie vainuo, 1949 m. Kėnėjės komunėstu partėjės līderis Mauo Dzeduns paskelbė, ka ikor Kėnėjės Liaudėis Respoblėka. Nu tou čiesa Kėnėjė īr palėkosė vėinpartėnė suocēlėstėnė šalės. Valdont Mauo Dzedunou šalie bova ivests tuotalėtarėnis valdīms, pasėžīmiejės inteligentėjės ė koltūras persekiuojėmo (īpatėngā per Koltūrėnė revoliucėjė), akuonuomėnėm klaiduom, diel katrū tonkiausē nu bada pasėmėrė 20-30 mėlėjuonu žmoniū.
Paskiau i valdė atiejė Deng Siaopins, Kėnėjuo atsėrada daugiau liousoma, pradietė akuonuomėnē partvarkīmā, planėnė akuonuomėka keitama i mėšrė. Kėnėjup palėikt pruoblemas so demuokratėjė, skaidromo, žmuogaus teisėm, kāp antās spauduos liousoms, vieras liousoms ėr etnėnė līgībė.

## Admėnėstracėnis skėrstīms
Kėnėjės LR īr skėrstuoma i pruovincėjės, autuonuomėnius regijuonus, specēlius adminėstracėnius regijuonus ė ėšskirtūsius miestus.

### Pruovincėjės (省)
- Anhui (安徽)
- Fudzians (福建)
- Gansu (甘肃)
- Guangdongs (广东)
- Guidžou (贵州)
- Hainans (海南)
- Hebėjos (河北)
- Heilongdziangs (黑龙江)
- Henans (河南)
- Hubėjos (湖北)
- Hunans (湖南)
- Dziangsu (江苏)
- Dziangsi (江西)
- Dzilins (吉林)
- Liaonings (辽宁)
- Činghajos (青海)
- Šensi (陕西)
- Šandongs (山东)
- Šanksi (山西)
- Sičuans (四川)
- Junnans (云南)
- Džedziangs (浙江)


### Autonuomėnē regijuonā (自治区)
- Guangsi džuangu (广西壮族自治区)
- Vėdėnė Monguolėjė (内蒙古自治区)
- Ningsia (宁夏回族自治区)
- Sindziangs (新疆维吾尔自治区)
- Tibetas (西藏自治区)


### Ėšskėrtė̄jė miestā (直辖市)
- Pekins (北京市)
- Šanchajos (上海市)
- Guangdžou (广州市)
- Čongčings (重庆市)
- Tiandzins (天津市)


### Specēlė̄jė administracėnē regijuonā (特别行政区)
- Honkongs (香港特别行政区)
- Makao (澳门特别行政区)


### Miestā
2019 m. doumenėm, 60% gīvėntuoju gīven miestūs, a pruocents pastuovē aug. Mėslėjama, ka 2030 m. Kėnėjės miestūs gal gīventė 1 mlrd. gīvėntuoju. Kėnėjuo īr daugiau kāp 160 mėlėjuonėniu miestu. Žemiau  ožrašīta 20 dėdliausiu miestu šalie.

## Koltūra
Kėnėjės civilizacėjė īr tūkstontiu metu senoma. Anuos prigavėmā:
- Kėnėšks rašts
- Irigacėnė žemdėrbīstė.
- Metalu līdėms, bruonzas nauduojėms.
- Šėlks, puopīrios, kuompasos, paraks, seismuograps, porcelians.
- Rašals.
- Presos.
- Kuonfocėjaus muokėms.


## Akuonuomėka
Kėnėjės LR akuonuomėka nuognē aug pastarūsiūs 3 dešėmtmėtius, vuo 2010 m. palē BVP aplenkė Japuonėjė. Tėk palē BVP vėinam gīventuojou Kėnėjė nie dėdlē baguota - 2023 m. anuos nomėnalos BVP neprigava svieta vėdorkė ė bova 12 541 JAV duolerē - bėškioka mažiau kāp Rosėjės. Nuors šalės oficēlē vėinpartėnė komunėstėnė īr, nu 1978 m. Kėnėjės akuonuomėka perėjė ėš kuomandėnės i rėnkas akuonuomėka. Šalės ėšdėrb dėdlė šmuota Svietė nauduonamu platiuos apīvuokas pruodoktu.
Paskotėnēs metās Kėnėjė īr palėkosė glabna atsėnaujėnontės energetėkas vīstėtuojė svietė. 2022 m. anuos vīstėmou ė komercēlėzacėjē ana skīrė 546 mlrd. JAV duoleriu, dėdliausė soma cielam svietė.

## Nūruodas
- Atvėrs kataluogs aple Kėnėjė (lietovėškā)

1. ↑  Beijing: China Statistic Publishing House, 2021 m.
2. ↑  „World Economic Outlook Database“, 2023 m. spalis". Terptautėnis valiotas fuonds.


Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
{{ŠaliesLentelė|
pavadinimas=Kėnėjės Liaudėis Respoblėka|
 vietinisPavadinimas='''中华人民共和国'''<br />'''Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó'''|
 kilm=Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas|
 angl=PRChina|
 vėliava=Flag_of_the_People's_Republic_of_China.svg|
 herbas=National Emblem of the People's Republic of China.svg|
 kalbos=[[Kėnu kalba|Kėnu]]|
 sostinė=[[Pekins]]|
 didžiausiasMiestas=[[Šanchajos]]|
 valdovų=2|
 titulas1=[[Prezidėnts]]|
 pavardė1=[[Xi Jinping|Si Dzinpings]]|
 titulas2=[[Premjers]]|
 pavardė2=[[Li Keqiang|Li Kečiangs]]|
 plotoVieta=4|
 plotas=9&nbsp;596&nbsp;961|
 vandens=2,8%|
 gyvMetai=[[2023]] m. (pruogn.)|
 gyventojuVieta=2|
 gyventoju=1&nbsp;411&nbsp;750&nbsp;000|
 gyventojuTankis=145|
 tankumoVieta=83|
 BVPMetai=[[2023]] m. (pruogn.)|
 BVPVieta=2|
 BVP=17&nbsp;701|
 BVPValiuta=[[Tarptautėnės duoleris|$]]||
 BVPGyventojui=12&nbsp;541|
 BVPGyventojuiVieta=71|
 valiuta=Ženminbi Juanis|
 laikoJuosta=UTC +8|
 vasarosLaikas=netaikuoma|
 nepriklausomybėsĮvykis=Pėlėitėnė vaina|
 nepriklausomybėsDatos=[[1949]] m. [[spalė 1]]|
 nepriklausomybėsPavadinimas=Paskelbta|
 TLD=cn|
 telKodas=86
}}
'''Kėnėjės Liaudėis Respoblėka''' (sotrompėntā tėisiuog '''Kėnėjė''') īr valstībė rītū [[Azėjė|Azėjuo]], ontra dėdliausė valstībė svietė vagol gīvėntuoju skaitlio pu [[Indėjė]]s ė ketvėrta vagol dėdoma. Ana tor robežio so [[Afganėstans|Afganėstano]], [[Butans|Butano]], [[Mianmars|Mianmaro]], [[Indėjė]], [[Kazakstans|Kazakstano]], [[Kirkizėjė]], [[Laosos|Laoso]], [[Monguolėjė]], [[Nepals|Nepalo]], [[Šiaurės Kuoriejė]], [[Pakėstans|Pakėstano]], [[Rosėjė]], [[Tadžikėjė]] ė [[Vietnams|Vietnamo]].

Kėnėjė īr vėinpartėnė socēlėstėnė respoblėka, katrou valda vėinėntėlė šalie legalė [[Kėnėjės kuomonėstu partėjė]]. Šalės īr vėina ėš penkiū pastuoviū [[JT Saugoma Tarība]]s nariū. Īr vėina ėš  [[Azėjės infrastruktūras investėcėju banks|Azėjės infrastruktūras investėcėju banka]], [[Šėlka kelė fuonds|Šėlka kelė fuonda]] ė [[Naujasis vīstėmasė banks|Naujuojė vīstėmasė banka]] vėina ėš ikorieju. Tēpuogė īr [[BRICS]], [[G20]], [[APEC]], [[Šanchajaus bendradarbiavimo organizacija|Šanchajaus bendradarbiavėma organizacėjė]] ė [[Rītū Azėjės vėršūniu sosėtėkėms|Rītū Azėjės vėršūniu sosėtėkėma]] narie. Tor [[kondoulėnis gėnklos|kondoulėniū gėnklū]] ė vėina magtīngiausiu armėju svietė. Dėdlesni biodžeta vainuos pramuonē tor tėktās [[JAV]].

== Istuorėjė ==
Kėnėjės komunėstams nugaliejos Kėnėjės [[cėvėlėnė vaina|cėvėlėnie vainuo]], [[1949]] m. Kėnėjės komunėstu partėjės līderis [[Mauo Dzeduns]] paskelbė, ka ikor Kėnėjės Liaudėis Respoblėka. Nu tou čiesa Kėnėjė īr palėkosė vėinpartėnė suocēlėstėnė šalės. Valdont Mauo Dzedunou šalie bova ivests [[tuotalėtarėzmos|tuotalėtarėnis]] valdīms, pasėžīmiejės inteligentėjės ė koltūras persekiuojėmo (īpatėngā per [[Koltūrėnė revoliucėjė]]), akuonuomėnėm klaiduom, diel katrū tonkiausē nu [[bads|bada]] pasėmėrė 20-30 mėlėjuonu žmoniū.

Paskiau i valdė atiejė [[Deng Siaopins]], Kėnėjuo atsėrada daugiau liousoma, pradietė akuonuomėnē partvarkīmā, planėnė akuonuomėka keitama i mėšrė. Kėnėjup palėikt pruoblemas so [[demuokratėjė]], skaidromo, žmuogaus teisėm, kāp antās [[spauduos liousoms]], [[vieras liousoms]] ėr etnėnė līgībė.

== Admėnėstracėnis skėrstīms ==
[[Abruozdielis:China in its region (claimed hatched).svg|thumb|]]

Kėnėjės LR īr skėrstuoma i pruovincėjės, autuonuomėnius regijuonus, specēlius adminėstracėnius regijuonus ė ėšskirtūsius miestus.

{{col-begin}}
=== Pruovincėjės (省) ===
* [[Anhui]] (安徽)
* [[Fudzians]] (福建)
* [[Gansu]] (甘肃)
* [[Guangdongs]] (广东)
* [[Guidžou]] (贵州)
* [[Hainans]] (海南) 
* [[Hebėjos]] (河北) 
* [[Heilongdziangs]] (黑龙江)
* [[Henans]] (河南)
* [[Hubėjos]] (湖北)
* [[Hunans]] (湖南)
* [[Dziangsu]] (江苏)
* [[Dziangsi]] (江西)
* [[Dzilins (pruovincėjė)|Dzilins]] (吉林)
* [[Liaonings]] (辽宁) 
* [[Činghajos]] (青海) 
* [[Šensi]] (陕西)
* [[Šandongs]] (山东)
* [[Šanksi]] (山西)
* [[Sičuans]] (四川)
* [[Junnans]] (云南)
* [[Džedziangs]] (浙江)

=== Autonuomėnē regijuonā (自治区) ===
* [[Guangsi džuangu autonuomėnis regijuons|Guangsi džuangu]] (广西壮族自治区)
* [[Vėdėnės Monguolėjės autonuomėnis regijuons|Vėdėnė Monguolėjė]] (内蒙古自治区)
* [[Ningsia]] (宁夏回族自治区)
* [[Sindziangs]] (新疆维吾尔自治区)
* [[Tėbeta autonuomėnis regijuons|Tibetas]] (西藏自治区)

=== Ėšskėrtė̄jė miestā (直辖市) ===
* [[Pekins]] (北京市)
* [[Šanchajos]] (上海市)
* [[Guangdžou]] (广州市)
* [[Čongčings]] (重庆市)
* [[Tiandzins]] (天津市)

=== Specēlė̄jė administracėnē regijuonā (特别行政区) ===
* [[Honkongs]] (香港特别行政区)
* [[Makao]] (澳门特别行政区)
{{col-end}}

=== Miestā ===
2019 m. doumenėm, 60% gīvėntuoju gīven miestūs, a pruocents pastuovē aug. Mėslėjama, ka 2030 m. Kėnėjės miestūs gal gīventė 1 mlrd. gīvėntuoju. Kėnėjuo īr daugiau kāp 160 mėlėjuonėniu miestu. Žemiau  ožrašīta 20 dėdliausiu miestu šalie.
{| class="infobox" style="text-align:center; width:97%; margin-right:10px; font-size:90%"
|+ align=center style="font-weight:bold" | Dėdliausė Kėnėjės Liaudėis Respoblėkas miestā 2020 m.<ref>[https://web.archive.org/web/20220320195642/https://www.mohurd.gov.cn/file/2021/20211012/f88e6161ebf4bcbd4ffde8d1e9b64f0e.xls Beijing: China Statistic Publishing House, 2021 m.]</ref>
! rowspan=23 width:150|

|-
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita palē dėdoma
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Pruovincėjė
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Vėita palē dėdoma
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Miests
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Pruovincėjė
! align=center style="background:#f5f5f5;" | Gīvėntuoju skaitlios
! rowspan=10 |

|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 1 ||align=left | [[Šanchajos]] || [[Šanchajos]] || 24 281 400 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 11 ||align=left | [[Honkongs]] || [[Honkongs]] || 7 448 900
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 2 ||align=left | [[Pekins]] || [[Pekins]] || 19 164 000 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 12 ||align=left | [[Džendžou]] || [[Henans]] || 7 179 400
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 3 ||align=left | [[Guandžou]] || [[Guangdongs]] || 13 858 700 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 13 || align=left | [[Nandzins]] || [[Dzjansu]] || 6 823 500
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 4 ||align=left | [[Šendžens]] || [[Guangdongs]] || 13 438 800 ||  align=center style="background:#f0f0f0;" | 14 ||align=left | [[Sjanis]] || [[Šensi]] || 6 642 100
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 5 ||align=left | [[Tiandzins]] || [[Tiandzins]] || 11 744 400 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 15 ||align=left | [[Dzjinanis]] || [[Šandongs]] || 6 409 600
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 6 ||align=left | [[Čuncins]] || [[Čuncins]] || 11 488 000 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 16 ||align=left | [[Šenjanis]] || [[Liaonings]] || 5 900 000
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 7 ||align=left | [[Dunguanis]] || [[Guangdongs]] || 9 752 500 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 17 ||align=left | [[Cindao]] || [[Šandongs]] || 5 501 400
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 8 ||align=left | [[Čendu]] || [[Sičuans]] || 8 875 600 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 18 ||align=left | [[Harbins]] || [[Heilongdziangs]] || 5 054 500
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 9 ||align=left |[[Uhanis]] || [[Hubiejos]] || 8 652 900 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 19 ||align=left | [[Hefiejos]] || [[Anhujos]] || 4 750 100
|-
| align=center style="background:#f0f0f0;" | 10 ||align=left | [[Handžou]] || [[Džedziangs]] || 8 109 000 || align=center style="background:#f0f0f0;" | 20 ||align=left | [[Čančunis]] || [[Dzilins]] || 4 730 900
|-
|}
{{clear}}
== Koltūra ==
Kėnėjės civilizacėjė īr tūkstontiu metu senoma. Anuos prigavėmā:

*[[Kėnėšks rašts]]
*Irigacėnė žemdėrbīstė.
*Metalu līdėms, [[bruonza]]s nauduojėms.
*[[Šėlks]], [[puopīrios]], [[kuompasos]], [[paraks]], [[seismuograps]], [[porcelians]].
*Rašals.
*Presos.
*[[Kuonfocēnėzmos|Kuonfocėjaus]] muokėms.

== Akuonuomėka ==
Kėnėjės LR akuonuomėka nuognē aug pastarūsiūs 3 dešėmtmėtius, vuo 2010 m. palē [[BVP]] aplenkė [[Japuonėjė]]. Tėk palē BVP vėinam gīventuojou Kėnėjė nie dėdlē baguota - 2023 m. anuos nomėnalos BVP neprigava svieta vėdorkė ė bova 12 541 JAV duolerē - bėškioka mažiau kāp [[Rosėjė]]s.<ref>[https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2023/October/weo-report?c=512,914,612,171,614,311,213,911,314,193,122,912,313,419,513,316,913,124,339,638,514,218,963,616,223,516,918,748,618,624,522,622,156,626,628,228,924,233,632,636,634,238,662,960,423,935,128,611,321,243,248,469,253,642,643,939,734,644,819,172,132,646,648,915,134,652,174,328,258,656,654,336,263,268,532,944,176,534,536,429,433,178,436,136,343,158,439,916,664,826,542,967,443,917,544,941,446,666,668,672,946,137,546,674,676,548,556,678,181,867,682,684,273,868,921,948,943,686,688,518,728,836,558,138,196,278,692,694,962,142,449,564,565,283,853,288,293,566,964,182,359,453,968,922,714,862,135,716,456,722,942,718,724,576,936,961,813,726,199,733,184,524,361,362,364,732,366,144,146,463,528,923,738,578,537,742,866,369,744,186,925,869,746,926,466,112,111,298,927,846,299,582,487,474,754,698,&s=NGDPDPC,&sy=2021&ey=2028&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1 „World Economic Outlook Database“], 2023 m. spalis". [[Terptautėnis valiotas fuonds]].</ref> Nuors šalės oficēlē vėinpartėnė komunėstėnė īr, nu [[1978]] m. Kėnėjės akuonuomėka perėjė ėš [[kuomandėnė akuonuomėka|kuomandėnės]] i [[rėnkas akuonuomėka]]. Šalės ėšdėrb dėdlė šmuota Svietė nauduonamu platiuos apīvuokas pruodoktu.

Paskotėnēs metās Kėnėjė īr palėkosė glabna [[atsėnaujėnontē energėjės šaltenē|atsėnaujėnontės energetėkas]] vīstėtuojė svietė. 2022 m. anuos vīstėmou ė komercēlėzacėjē ana skīrė 546 mlrd. JAV duoleriu, dėdliausė soma cielam svietė.

== Nūruodas ==
* [https://web.archive.org/web/20071024115226/http://www.dmoz.org/World/Lietuvi%C5%B3/Regionai/Azija/Kinija/ Atvėrs kataluogs aple Kėnėjė (lietovėškā)]
 
{{Azėjė}}

[[Kateguorėjė:Kėnėjė| ]]