# Klaipieda
Klaipieda arba Memelis - miests ėr ousts vakarū Lietuvuo. Neoficēlē laikuoms šiuos Lietovuos dalėis suostėnė. Miests tor savėvaldībės statosa, miestė veik glabnas vakarū Lietovuos instėtocėjės, stombė versla ė logėstėkas cėntrā.
Oficēlė miesta dėina - rogpjūtė 1-a (miesta gėmtadėinis), kuožnās metās lėipas pabėnguo vīkst Jūras švėntė. Pru Klaipieda tek Dongės (Akmena) opė, katra itek i Koršiu marės. Nu suostėnės Vėlniaus miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė.
| Klaipieda Gėrulē Kretinga Plungė |


## Prietelē ė geograpėjė
Klaipieduo gīven 187 tūkstontē žmuoniu (2006 m. skaitliavėms). Klaipieda īr trets vagol žmuoniu skaitliu Lietovuos miests, ė pėnkts palē dėdoma Baltėjės šaliū miests. Miests īr dėdlē internaciuonalėnis, gīven ivairiu tautū prietelē: lietovē, vuokītē, žemaitē, rosā, baltarosē (godā), okrainėitē ė kėtė. 
Miests īr vakarėnie Lietovuos posie, tuo vėituo, kor Koršiu marės itek i Baltėjės jūra, nu suostėnės Vėlniaus miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė. Didliuojė miesta dalės īr rītėnie posie, nu Koršiu mariu, vuo mažesnė - vakarėnie Koršiu nerėjės terėtuorėjuo. Miests tė̄sas 25 km ėš šiauris i pėitus.

## Istuorėjė
Klaipieda bova ikorta 1252 metās. Tumet Dongės opės krontė Livuonėjės uordėns ė Korša vīskūps pastatė Memelborga pėli, šalėp katruos staties miests (Memelis). Bova planū, ka Memelis būs Vīskūpėjės cėntro. 
1253 metās Petros Dusburgėitis pranešė, ka aplīnkėnės gėntīs sodegėna Memelė ėr oustė bovosius laivus. 
1328 metās Klaipieda so aplinkėniem suoduom bova atidouta Vuokītiū uordėnou Prūsėjuo. 
XIV-XV omžēs Klaipieda bova nesotarėmu uobjekts terp Žemaitėjės ė Vuokītėjės. 
Klaipieda bova Vuokītėjės platsdarms poulėmou ont Žemaitėjės. Žėmaitē gīnies ė poulė Klaipieda. 1379 metās ožpoulė Klaipieda žemaitē vėsėškā sogriuovė miesta ė pėli.
Klaipiedas vards (Caloypede) pėrma sīkė pamėnavuots Vītauta Dėdliuojė laiškė 1413 metās, katramė ruokoun, ka Klaipieda īr žemaitiu žemie.
- 1409 metās Žalgėrė mūšie vakarėnė Klaipieda bova ožjiemė žemaitē.
- 1525 metās Klaipieda prigolė Prūsėjės hercuogīstē.
- 1629—1635 m. - Švedėjē.
- 1701 m. - Prūsėjės karalīstē.
- 1757—1762 m. - Rosėjės imperėjē.
- 1807—1808 m. - Napuoleuonou Bonapartou somošos Prūsėjė, Klaipieda bova laikėna Prūsėjės suostėnė.


### XX omžė Klaipiedas istuorėjė
Palē Versalė sotartė (1919 metās) miests ė krašts palėka Antantis valdiuo. Miests bova pardouts prancūzu valdīmou.
1923 m. Lietovuos valē pavīka soorganizoutė Klaipiedas sokėlėma, katruo rezolatė Klaipieda ė Klaipiedas krašts parējė i Lietovuos valdė. Miests 1923 m. sausė 15 d. bova prijongts pri Lietovuos. Ale jau 1939 m. kuova 23 dėina, pu Vuokītėjės oltėmatoma Lietovā, Klaipieda prijongta pri Nacėstėnės Vuokītėjės. Ontruos svieta vainuos metās Klaipieda dėdlē nukėntiejė. Bova sonaikintė daugoma nomū. 
Miesta 1945 m. sausė 28 dėina ožjiemė Tarību Sājonga. Suovietu okupacėjės metās Klaipieda bova vīstoma tėk kāp Lietovuos TSR pruovincėjės miests. 
1959 - 1988 metās vīka veikė urbanėzacėjės ė mėgracėjės pruocesā. Bova būdavuojamė būstā jaunims specelėstam, ale pvz. XX o. 8-am dešimtmetie aple 40 000 žmuoniu Klaipieduo natoriejė, kor gīvėntė. 
1976 metās suovietā sonaikėna Klaipiedas senuosės kapėnės. Tuo vėituo pastatė skolptūru parka.
1988 m. isėkūrė Klaipiedas Sājūdė inicētīvėnė gropė.

## Lonkītėnas vėitas ė torėzmos
Klaipieda īr nuognē svarbos torėzma cėntros. Miesta kuožnās metās aplonka tūkstontē torėstu ėš ivairiū šaliū. Dėdlē daug atvažiou ėš Vuokītėjės, Latvėjės, Rosėjės ė Jongtėnės Karalīstės. 
Klaipieda īr puopolērė tarp torėstu ėš Lietovuos ė ožsėinė vasaras sezuono, kumet vīkst 
- Džēza festėvalis ,
- Jūras šventė.


### Bažninčės
Katalėku:
- Krėstaus Karalė bažninčė,
- Marėjės Taikuos Karalienės bažninčė,
- Šv. Jūzapa Darbėninka bažninčė,
- Šv. Kazėmiera bažninčė,
- Šv. Brunuona Kverfurėitė bažninčė,
- Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė.

Pruovaslavu:
- Klaipiedas Mīkuola Apveizas cerkvė,
- Klaipiedas vėsū Rosėjės Švėntūju cerkvė,
- Klaipiedas Šv. kankėniū Veras, Nadieždas ė Liobuovės ė anū muotėnas Suofėjės šventīkla

Tēp pat Klaipieduo veik ė kėtū vieru bažninčės: lioteruonu, baptėstu, naujūju apaštalū, staravieru ė kėtū. Īr jodieju ė mosolmuonu sonėtu bėndroumenės.

## Akuonuomėka
Klaipieda īr magtings Lietovuos akuonuomėkas cėntros. Kleipeduo veik didlē daug svarbiū Lietovuos akuonuomėkā versla cėntrū, pabrėkū, uorganėzacėju ė panašē. Miesta rītūs veik vėinintelė veikontė Lietovuo valna ekuonuomėnė zuona, katruo veikontės imuonės gaun nūlaidu nu muokestiu. 
Miestė dėdliausė BVP dalės tėnk paslaugū sektuoriou. Klaipiedėškiu pajamas īr dėdlesnės, nego vėdotėnės Lietovuo. Miestė - vėins mėnkiausiu bedarbiu skaitlios. Darbėninku nuognē trūkst statībuos, rastoranūs, transpuortė ėr kėtor. Rosėjē ožpoulos Okraina 2022 m., i Klaipieda atvīka daug vainuos atbiegieliu ėš Okrainas.
Dėdlē svarbos ėr magtings īr statību sektuorios, katras 2004-2009 m. ėšgīvena boma. Dėdliuojė dalės naujuos statības tėnās gīvenamīsėms nomams ė dėrbīkluoms Klaipiedas valnuo ekuonuomėnie zuonuo.

### Klaipiedas ousts
Miesta ė šalėis ekuonuomėkuo nuognē svarbos ousts īr, katras īr vėinintelis ousts Lietovuo, katras modernėzounams ė pletamas kruovas apimtīs, oustė dėrb 19 kruovas benduoviu. Ousta spieks par metus īr 40 mėlėjuonu tuonu ivairiū kruovėniū. Ousts dėrb ėštėsus metus. Īr labiausē i šiaurė nutuolės neožšalontis Baltėjės jūras ousts.
Īr atlėkta ousta plietruos stodėjė, kartruo siūluoma statītė gėlėvondenė ousta Melnragie, atvėruo jūruo, sopėlont muolius.
Oustė tēp pat dėdlē svarbė īr ėr keleivėnē laivā, keleiviu parvežėms. Veik tarptautėnė keltu parkiela ėr kroėzėniu laivu prīplauka.

## Gīvenamėjē rajonā
2001 m. groudė 20 d. Klaipiedas miesta savėvaldībės tarība patvėrtėna Klaipiedas miesta gīvenamūju rajuonu plana, katruo Klaipiedas miests padalėnts i 60 gīvenamūju rajuonu:
| - Alksnīnė - Ontruojė Melnragė - Bachmana dvars - Baltėjės mėkrarajuons - Baltėkalnė - Bondožē - Bėrotė - Bomelė Vėtė - Danė - Debrecenas - Dėdliuojė Vėtė - Dobīsa - Gėrolē - Jonėškė - Jūrėninkā - Kaluotė - Kauns - Kretinga - Labrėncėškė - Laistu suodības | - Laukėninkā - Lėipuojė - Lietovninkā - Loizė - Līpkiū suodības - Mažāsis Kaimelis - Mažuojė Vėtė - Medelīns - Mėšks - Mėška dvars - Naujamiestis - Nemons - Neringa - Pakrontės suodā - Paupē - Pėmpėninkā - Pėrmuojė Melnragė - Plītėnė - Poėlsė - Pošīns | - Rėmkā - Ruotošė - Rompėškės - Šarluotė - Šaulē - Senamiestis - Sendvaris - Šėlotė - Smeltė - Smėltīnė - Švepeliu suodības - Tauralaukis - Onėversėtets - Ousts - Varpā - Vietrongė - Vingis - Žardės piliakalnis - Žardėninkā - Riports (Žvejības ousta rajuons) |


## Transpuorta sėstema
Klaipiedas transpuorta sėstema pagrīsta lėnėjėnio miesta pagrindo. Dėdliausė transpuorta srautā ēn šiaurės-pėitū krėptėm. Klaipieduo poikē ėšvīstėts vėišāsis transpuorts, katron sodara: keleivėniu, mėkrakelėivėniu eismos, planoujamas tranvajaus lėnėjės miestė. Miestė īr aple 97 km dvėratiu takū. Platē vīstoma Smėltīnie dvėratiu takū ėnfrastroktūra. Miestė planoujama ivestė trės parkavėma zuonas (raudonuojė, geltuonuojė ė žaliuojė), ėš katrū jau veik vėina (žaliuojė) pajūrie. Smėltīnie veik dvė keltu parkielė, senuojė (esontė miesta cėntrė) ė naujuojė (esontė miesta pėitūs). Naujuojė parkieluo vasara kelamė žmuonis ė vėsū rūšiū keliū transpuorta prīmuonės, vuo senuojė vėn piestė̄jė ė dvėratē.

## Nūruodas
- Ofėcēlos miesta tėnklapis (lietoviu kalbuo),
- Klaipiedas ousts (lietoviu kalbuo).
- Klaipiedas vėišuojė bėbliuoteka (lietoviu kalbuo),
- Trompa Klaipiedas istuorėjė (lietoviu kalbuo).


### Torėzmos
- Klaipiedas žemielapis (lietoviu kalbuo),
- Torėzma infuormacėjės cėntros (lietoviu kalbuo).


Klaipieda
{{Ltgīv}}

'''Klaipieda''' arba '''Memelis''' - miests ėr [[Klaipiedas ousts|ousts]] vakarū [[Lietova|Lietuvuo]]. Neoficēlē laikuoms šiuos [[Lietova|Lietovuos]] dalėis suostėnė. Miests tor savėvaldībės statosa, miestė veik glabnas vakarū Lietovuos instėtocėjės, stombė versla ė logėstėkas cėntrā.

Oficēlė miesta dėina - [[rogpjūtė 1]]-a (miesta [[gėmtadėinis]]), kuožnās metās [[lėipa]]s pabėnguo vīkst [[Jūras švėntė]]. Pru Klaipieda tek [[Dongė]]s (Akmena) opė, katra itek i [[Koršiu marės]]. Nu suostėnės [[Vėlnios|Vėlniaus]] miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė.

{{glžk|'''Klaipieda'''|[[Gėrulē]]|[[Kretinga]]||[[Plungė]]}}

== Prietelē ė geograpėjė ==

Klaipieduo gīven 187 tūkstontē žmuoniu ([[2006]] m. skaitliavėms). Klaipieda īr trets vagol žmuoniu skaitliu [[Lietova|Lietovuos]] miests, ė pėnkts palē dėdoma [[Baltėjės šalis|Baltėjės šaliū]] miests. Miests īr dėdlē internaciuonalėnis, gīven ivairiu tautū prietelē: [[lietovē]], [[vuokītē]], [[žemaitē]], [[rosā]], [[baltarosē]] (godā), [[okrainėitē]] ė kėtė. 

Miests īr vakarėnie [[Lietova|Lietovuos]] posie, tuo vėituo, kor [[Koršiu marės]] itek i [[Baltėjės jūra]], nu suostėnės [[Vėlnios|Vėlniaus]] miests īr ož 311 km i šiaurės vakarū posė. Didliuojė miesta dalės īr rītėnie posie, nu Koršiu mariu, vuo mažesnė - vakarėnie [[Koršiu nerėjė]]s terėtuorėjuo. Miests tė̄sas 25 km ėš šiauris i pėitus.

== Istuorėjė ==

Klaipieda bova ikorta [[1252]] metās. Tumet Dongės opės krontė [[Livuonėjės uordėns]] ė [[Koršos|Korša]] vīskūps pastatė Memelborga pėli, šalėp katruos staties miests (Memelis). Bova planū, ka Memelis būs Vīskūpėjės cėntro. 

1253 metās Petros Dusburgėitis pranešė, ka aplīnkėnės gėntīs sodegėna Memelė ėr oustė bovosius laivus. 

1328 metās Klaipieda so aplinkėniem suoduom bova atidouta Vuokītiū uordėnou [[Prūsėjė|Prūsėjuo]]. 

XIV-XV omžēs Klaipieda bova nesotarėmu uobjekts terp [[Žemaitėjė]]s ė [[Vuokītėjė]]s. 

Klaipieda bova [[Vuokītėjė]]s platsdarms poulėmou ont [[Žemaitėjė]]s. Žėmaitē gīnies ė poulė Klaipieda. 1379 metās ožpoulė Klaipieda žemaitē vėsėškā sogriuovė miesta ė pėli.

Klaipiedas vards ''(Caloypede)'' pėrma sīkė pamėnavuots [[Vītauts Dėdlīsis|Vītauta Dėdliuojė]] laiškė 1413 metās, katramė ruokoun, ka Klaipieda īr žemaitiu žemie.

* 1409 metās [[Žalgėrė mūšės|Žalgėrė mūšie]] vakarėnė Klaipieda bova ožjiemė žemaitē.
* 1525 metās Klaipieda prigolė [[Prūsėjė|Prūsėjės hercuogīstē]].
* 1629—1635 m. - [[Švedėjė|Švedėjē]].
* 1701 m. - [[Prūsėjė|Prūsėjės karalīstē]].
* 1757—1762 m. - [[Rosėjės imperėjė|Rosėjės imperėjē]].
* [[1807]]—[[1808]] m. - Napuoleuonou Bonapartou somošos Prūsėjė, Klaipieda bova laikėna Prūsėjės suostėnė.

=== XX omžė Klaipiedas istuorėjė ===
[[Abruozdielis:Pamiklas Klaipėdoje.JPG|thumb|right|240px|Paminklos šalėp vasaras estradas skėrts Mažuosės Lietovuos lietoviū švėntės 80-metiou]]
Palē [[Versalė sotartis|Versalė sotartė]] ([[1919]] metās) miests ė krašts palėka Antantis valdiuo. Miests bova pardouts [[Prancūzėjė|prancūzu]] valdīmou.
 
[[1923]] m. Lietovuos valē pavīka soorganizoutė [[Klaipiedas sokėlėms|Klaipiedas sokėlėma]], katruo rezolatė Klaipieda ė Klaipiedas krašts parējė i [[Lietova|Lietovuos]] valdė. Miests [[1923]] m. [[sausė 15]] d. bova prijongts pri Lietovuos. Ale jau [[1939]] m. [[kuova 23]] dėina, pu [[1939 m. Vuokītėjės oltėmatoms Lietovā|Vuokītėjės oltėmatoma Lietovā]], Klaipieda prijongta pri [[Trets Reichs|Nacėstėnės Vuokītėjės]]. Ontruos svieta vainuos metās Klaipieda dėdlē nukėntiejė. Bova sonaikintė daugoma nomū. 

Miesta [[1945]] m. [[sausė 28]] dėina ožjiemė [[Tarību Sājonga]]. Suovietu okupacėjės metās Klaipieda bova vīstoma tėk kāp Lietovuos TSR pruovincėjės miests. 

[[1959]] - [[1988]] metās vīka veikė [[urbanėzacėjė]]s ė mėgracėjės pruocesā. Bova būdavuojamė būstā jaunims specelėstam, ale pvz. XX o. 8-am dešimtmetie aple 40 000 žmuoniu Klaipieduo natoriejė, kor gīvėntė. 

[[1976]] metās suovietā sonaikėna [[Klaipiedas senuosės kapėnės]]. Tuo vėituo pastatė skolptūru parka.

[[1988]] m. isėkūrė Klaipiedas [[Sājūdis|Sājūdė]] inicētīvėnė gropė.

== Lonkītėnas vėitas ė torėzmos ==
[[Abruozdielis:Klaipedafromsmiltyne.jpg|thumb|right|240px|Miesta vaizds ėš Smiltīnės]]
Klaipieda īr nuognē svarbos torėzma cėntros. Miesta kuožnās metās aplonka tūkstontē torėstu ėš ivairiū šaliū. Dėdlē daug atvažiou ėš [[Vuokītėjė]]s, [[Latvėjė]]s, [[Rosėjė]]s ė [[Jongtėnė Karalīstė|Jongtėnės Karalīstės]]. 

Klaipieda īr puopolērė tarp torėstu ėš Lietovuos ė ožsėinė vasaras sezuono, kumet vīkst 
* ''Džēza festėvalis'' ,
* ''[[Jūras šventė]]''. 

=== Bažninčės ===

'''Katalėku''':
* Krėstaus Karalė bažninčė,
* Marėjės Taikuos Karalienės bažninčė,
* Šv. Jūzapa Darbėninka bažninčė,
* Šv. Kazėmiera bažninčė,
* Šv. Brunuona Kverfurėitė bažninčė,
* Šv. Prancėškaus Asīžėitė bažninčė.

'''Pruovaslavu''':
* [[Klaipiedas Mīkuola Apveizas cerkvė]],
* [[Klaipiedas vėsū Rosėjės Švėntūju cerkvė]],
* [[Klaipiedas Šv. kankėniū Veras, Nadieždas ė Liobuovės ė anū muotėnas Suofėjės šventīkla]]

Tēp pat Klaipieduo veik ė kėtū [[viera|vieru]] bažninčės: lioteruonu, baptėstu, naujūju apaštalū, staravieru ė kėtū. Īr jodieju ė mosolmuonu sonėtu bėndroumenės.

== Akuonuomėka ==
Klaipieda īr magtings [[Lietova|Lietovuos]] akuonuomėkas cėntros. Kleipeduo veik didlē daug svarbiū [[Lietova|Lietovuos]] akuonuomėkā versla cėntrū, pabrėkū, uorganėzacėju ė panašē. Miesta rītūs veik vėinintelė veikontė [[Lietova|Lietovuo]] [[Klaipiedas VEZ|valna ekuonuomėnė zuona]], katruo veikontės imuonės gaun nūlaidu nu muokestiu. 

Miestė dėdliausė BVP dalės tėnk paslaugū sektuoriou. Klaipiedėškiu pajamas īr dėdlesnės, nego vėdotėnės [[Lietova|Lietovuo]]. Miestė - vėins mėnkiausiu bedarbiu skaitlios. Darbėninku nuognē trūkst statībuos, rastoranūs, transpuortė ėr kėtor. [[2022 m. Rosėjės invazėjė i Okraina|Rosėjē ožpoulos Okraina]] 2022 m., i Klaipieda atvīka daug vainuos atbiegieliu ėš Okrainas.

Dėdlē svarbos ėr magtings īr statību sektuorios, katras [[2004]]-2009 m. ėšgīvena boma. Dėdliuojė dalės naujuos statības tėnās gīvenamīsėms nomams ė dėrbīkluoms [[Klaipiedas VEZ|Klaipiedas valnuo ekuonuomėnie zuonuo]].

=== Klaipiedas ousts ===
[[Abruozdielis:Klaipeda port.jpg|thumb|260px|Klaipiedas ousts]]
Miesta ė šalėis ekuonuomėkuo nuognē svarbos ousts īr, katras īr vėinintelis ousts [[Lietova|Lietovuo]], katras modernėzounams ė pletamas kruovas apimtīs, oustė dėrb 19 kruovas benduoviu. Ousta spieks par metus īr 40 mėlėjuonu tuonu ivairiū kruovėniū. Ousts dėrb ėštėsus metus. Īr labiausē i šiaurė nutuolės neožšalontis [[Baltėjės jūra]]s ousts.

Īr atlėkta ousta plietruos stodėjė, kartruo siūluoma statītė gėlėvondenė ousta Melnragie, atvėruo jūruo, sopėlont muolius.

Oustė tēp pat dėdlē svarbė īr ėr keleivėnē laivā, keleiviu parvežėms. Veik tarptautėnė keltu parkiela ėr kroėzėniu laivu prīplauka.

== Gīvenamėjē rajonā ==
[[Abruozdielis:Baltijos rajonas.jpg|thumb|right|240px|[[Baltėjės mėkrarajuons]]]]
[[Abruozdielis:Klaipiedas gyvanemaėjee nomaa.JPG|thumb|right|240px|Vėns ėš miesta gīvenamūju rajuonu]]
[[2001]] m. [[groudė 20]] d. [[Klaipiedas miesta savėvaldībės tarība]] patvėrtėna [https://web.archive.org/web/20070927014652/http://www.klaipeda.lt/stotisFiles/uploadedAttachments/Gyvenamuju%20raj200652745646.%20schema.JPG Klaipiedas miesta gīvenamūju rajuonu plana], katruo Klaipiedas miests padalėnts i 60 gīvenamūju rajuonu:
{|
|valign=center width=20% nowrap|
* [[Alksnīnė (Klaipiėda)|Alksnīnė]]
* [[Ontrojė Melnaragė|Ontruojė Melnragė]]
* [[Bachmana dvars]]
* [[Baltėjės mėkrarajuons]]
* [[Baltėkalne|Baltėkalnė]]
* [[Bandōžē|Bondožē]]
* [[Bėrotė (Klaipiėda)|Bėrotė]]
* [[Bomele Vėtė|Bomelė Vėtė]]
* [[Danė (Klaipiėda)|Danė]]
* [[Debrecenas (Klaipiėda)|Debrecenas]]
* [[Dėdliojė Vėtė|Dėdliuojė Vėtė]]
* [[Dubīsa (Klaipiėda)|Dobīsa]]
* [[Gėrulē|Gėrolē]]
* [[Jonėške (Klaipiėda)|Jonėškė]]
* [[Jūrėninkā]]
* [[Kalotė|Kaluotė]]
* [[Kauns (Klaipiėda)|Kauns]]
* [[Kretinga (Klaipiėda)|Kretinga]]
* [[Labrenciškė|Labrėncėškė]]
* [[Laistu sodības|Laistu suodības]]
|valign=center width=20% nowrap|
* [[Laukėninkā]]
* [[Lėipojė (Klaipiėda)|Lėipuojė]]
* [[Lietovninkā (Klaipieda)|Lietovninkā]]
* [[Loizė]]
* [[Līpkē|Līpkiū suodības]]
* [[Mažasės Kaimėlis|Mažāsis Kaimelis]]
* [[Mažoje Vėtė|Mažuojė Vėtė]]
* [[Medelīns (Klaipiėda)|Medelīns]]
* [[Mėška rajuons|Mėšks]]
* [[Mėška dvars]]
* [[Naujamiestis (Klaipiėda)|Naujamiestis]]
* [[Nemuns (Klaipiėda)|Nemons]]
* [[Neringa (Klaipiėda)|Neringa]]
* [[Pakrontes sōdnā|Pakrontės suodā]]
* [[Paupē]]
* [[Pīmpininkā|Pėmpėninkā]]
* [[Pėrmojė Melnaragė|Pėrmuojė Melnragė]]
* [[Plītėnė (Klaipėda)|Plītėnė]]
* [[Poėls|Poėlsė]]
* [[Pošīns]]
|valign=center width=20% nowrap|
* [[Rėmkā]]
* [[Rotušė (Klaipiėda)|Ruotošė]]
* [[Rumpėške|Rompėškės]]
* [[Šarlote|Šarluotė]]
* [[Šaulē]]
* [[Senamiestis]]
* [[Sendvaris]]
* [[Šėlotė (Klaipiėda)|Šėlotė]]
* [[Smeltė]]
* [[Smiltīnė|Smėltīnė]]
* [[Švepeliu sodības|Švepeliu suodības]]
* [[Tauralaukės|Tauralaukis]]
* [[Universitets (Klaipiėda)|Onėversėtets]]
* [[Uosts (Klaipiėda)|Ousts]]
* [[Varpā]]
* [[Vėtrunge (Klaipiėda)|Vietrongė]]
* [[Vingis]]
* [[Žardės piliakalnis]]
* [[Žardėninkā]]
* [[Riports|Riports (Žvejības ousta rajuons)]]
|}

== Transpuorta sėstema ==
Klaipiedas transpuorta sėstema pagrīsta lėnėjėnio miesta pagrindo. Dėdliausė transpuorta srautā ēn šiaurės-pėitū krėptėm. Klaipieduo poikē ėšvīstėts vėišāsis transpuorts, katron sodara: keleivėniu, mėkrakelėivėniu eismos, planoujamas tranvajaus lėnėjės miestė. Miestė īr aple 97 km dvėratiu takū. Platē vīstoma [[Smiltīnė|Smėltīnie]] dvėratiu takū ėnfrastroktūra. Miestė planoujama ivestė trės parkavėma zuonas (raudonuojė, geltuonuojė ė žaliuojė), ėš katrū jau veik vėina (''žaliuojė'') pajūrie. [[Smiltīnė|Smėltīnie]] veik dvė keltu parkielė, senuojė (esontė miesta cėntrė) ė naujuojė (esontė miesta pėitūs). Naujuojė parkieluo vasara kelamė žmuonis ė vėsū rūšiū keliū transpuorta prīmuonės, vuo senuojė vėn piestė̄jė ė dvėratē.

== Nūruodas ==
* [http://www.klaipeda.lt Ofėcēlos miesta tėnklapis] (lietoviu kalbuo),
* [https://web.archive.org/web/20030801025257/http://www.portofklaipeda.lt/ Klaipiedas ousts] (lietoviu kalbuo).
* [http://simon.klavb.lt/klaip2/index.htm Klaipiedas vėišuojė bėbliuoteka] (lietoviu kalbuo),
* [http://www.klavb.lt/istorijakl2 Trompa Klaipiedas istuorėjė] (lietoviu kalbuo).

=== Torėzmos ===
{{commons|Klaipieda}}
* [https://web.archive.org/web/20070927212312/http://maps.takas.lt/?mapid=34&kategorijos=0 Klaipiedas žemielapis] (lietoviu kalbuo),
* [http://www.klaipedainfo.lt/lt/index.php Torėzma infuormacėjės cėntros] (lietoviu kalbuo).

{{LTUraj}}
{{Featured}}

[[Kateguorėjė:Klaipieda| ]]