# Kėims
Kėims ī tuokė ākštalė suodībuo, pėlie aba paluociūs, aplinkou katrou ī sostatomi truobesē. Paprastā kėims būn nataisīklinga statiekompė skvarmas. Vagol sava rēkala kėims būn švarosis, gerāsis (padailints, apsiets vejė, so kvietku daržielio, takās) ė ūkėnis (anamė stuov ūkė truobesē, vėsuoki rakondā, laikuomi gīvolē).
XVIII o.–XIX o. pr. Lietovuos valstėitiu suodībūs liuob būtė 1–3 vairiuos paskirtėis ė platoma kėimā. Šalep geruojė kėima liuob būtė noms, klietė, daržielis, suods, šalep ūkėnė – kūtė, kiaulėninks, tonkē kūdra, prī žardīnės – stuogėnė, žardis (aplouks). Kėimus vėins nug kėta liuob robežioutė tuoras, vartalē, lėpīnės, mediu a krūmu koukštā. Žemaitėjuo kėimus liuob skėrtė dėdluoki atstomā (terp geruojė ėr ūkėnė 10–20 m, terp ūkėnė ė žardīnas 25–60 m).

Kėims
[[Abruozdielis:Тимм_Крестьянский-двор.jpg|thumb|250x250px|Valstėitiu kėims. XIX o. Vasėlėjaus Tėma abruozdielis]]
'''Kėims''' ī tuokė ākštalė [[Suodība|suodībuo]], [[Pėlės|pėlie]] aba [[Paluocē|paluociūs]], aplinkou katrou ī sostatomi truobesē. Paprastā kėims būn nataisīklinga statiekompė skvarmas. Vagol sava rēkala kėims būn švarosis, gerāsis (padailints, apsiets [[vejie|vejė]], so kvietku [[daržielis|daržielio]], takās) ė ūkėnis (anamė stuov ūkė truobesē, vėsuoki rakondā, laikuomi gīvolē).

[[XVIII omžios|XVIII o.]]–[[XIX omžios|XIX o.]] pr. Lietovuos valstėitiu suodībūs liuob būtė 1–3 vairiuos paskirtėis ė platoma kėimā. Šalep geruojė kėima liuob būtė [[noms]], [[klietė]], daržielis, [[suods]], šalep ūkėnė – [[kūtė]], [[kiaulėninks]], tonkē [[kūdra]], prī žardīnės – [[stuogėnė]], [[žardis]] (aplouks). Kėimus vėins nug kėta liuob robežioutė [[Tuora|tuoras]], vartalē, lėpīnės, mediu a krūmu koukštā. [[Žemaitėjė|Žemaitėjuo]] kėimus liuob skėrtė dėdluoki atstomā (terp geruojė ėr ūkėnė 10–20 m, terp ūkėnė ė žardīnas 25–60 m).

[[Kateguorėjė:Ūkis]]