# Vacluovs Ints
Vacluovs Ints, (1927 m. lapkristė 14 d. Kivīliū kaimė Skuoda raj. – 2007 m. lapkristė 19 d. Muosiedie, Skuoda raj.) – gīdītuos, Muosiedė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus ikūries.

## Biuograpėjė
1936 m. bėngė Aleksandrėjės pradėnė muokīkla, 1946 m. istuojė i Klaipiedas žemės ūkiė teknikoma, bet sovietu saugumietē pabaigtė neblēda, 1949 m. besislapstīdams bėngė Klaipėdas suaugusiu gimnazėjė, 1955 m. Kauna medicinas instituta. Po tuo dėrba Skoudė, vo 1957 m. paskėrts Muosiedė lėguonėnės vīriausioujo daktaro. V. Ints pabova daugiau kāp 17 botanikas sodnu ė saugomu teritoriju. Muosiedie dėrba lig omžiaus pabaiguos, če mėrė, če ė palaiduots.

## Akmėnū muziejaus ikūries
V. Ints Muosiedie 1957 m. pradiejė rinktė ir numeroutė laukū akmėnis. I akmėnū rinkėma itraukė ė ūkė žmonis. Kuožna meta pradėjė ruoštė po kelis, vo paskiau ė po keliolėka alpinariumu. Pėrmiausē alpinariumās pasidėngė lėgonėnės teritorėjė (1,5 ha), Kapū (dabā Akmenū)  gatvė, vo po 1962 m. gaisra ė miestelė cėntros, 8 ha pluota Bartovas pievas (muziejou priskėrta teritorėjė). Akmenū muziejaus kūrėma pradė laikomė 1957 m., vo 1979 m. V. Inta jau paskīrė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus derektuorio. Tas pareigas uns turiejė lig pat 2000 m.

## Garbies pareigas ė garbies vardā
Indėjės Respublikas aplinkuos apsauguos asuociacėjės garbies narīs, 1987 m.
Lietuvos nusipelnės gamtuos apsauguos darbuotuos, 1988 m.
Valdo Adamkaus premėjės laureats, 1994 m.
Respublėkėnem unikaliū akmėnū muziejou suteikts Vacluova Inta vards, 2007 m.

Vacluovs Ints
'''Vacluovs Ints''', ([[1927]] m. [[lapkristė 14]] d. [[Kivīlē|Kivīliū]] kaimė [[Skuods|Skuoda]] raj. – [[2007]] m. [[lapkristė 19]] d. Muosiedie, Skuoda raj.) – gīdītuos, Muosiedė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus ikūries.

== Biuograpėjė ==

[[1936]] m. bėngė Aleksandrėjės pradėnė muokīkla, [[1946]] m. istuojė i Klaipiedas žemės ūkiė teknikoma, bet sovietu saugumietē pabaigtė neblēda, [[1949]] m. besislapstīdams bėngė Klaipėdas suaugusiu gimnazėjė, [[1955]] m. Kauna medicinas instituta. Po tuo dėrba Skoudė, vo [[1957]] m. paskėrts Muosiedė lėguonėnės vīriausioujo daktaro. V. Ints pabova daugiau kāp 17 botanikas sodnu ė saugomu teritoriju. Muosiedie dėrba lig omžiaus pabaiguos, če mėrė, če ė palaiduots.

== Akmėnū muziejaus ikūries ==

V. Ints Muosiedie 1957 m. pradiejė rinktė ir numeroutė laukū akmėnis. I akmėnū rinkėma itraukė ė ūkė žmonis. Kuožna meta pradėjė ruoštė po kelis, vo paskiau ė po keliolėka alpinariumu. Pėrmiausē alpinariumās pasidėngė lėgonėnės teritorėjė (1,5 ha), Kapū (dabā Akmenū)  gatvė, vo po [[1962]] m. gaisra ė miestelė cėntros, 8 ha pluota Bartovas pievas (muziejou priskėrta teritorėjė). Akmenū muziejaus kūrėma pradė laikomė [[1957]] m., vo [[1979]] m. V. Inta jau paskīrė Respublikėnė unikaliū akmėnū muziejaus derektuorio. Tas pareigas uns turiejė lig pat [[2000]] m.

== Garbies pareigas ė garbies vardā ==

Indėjės Respublikas aplinkuos apsauguos asuociacėjės garbies narīs, 1987 m.

Lietuvos nusipelnės gamtuos apsauguos darbuotuos, 1988 m.

Valdo Adamkaus premėjės laureats, 1994 m.

Respublėkėnem unikaliū akmėnū muziejou suteikts Vacluova Inta vards, 2007 m.



[[Kateguorėjė:Lietovuos moziejėninkā]]
[[Kateguorėjė:Žemaitėjės žmuonis]]