# Luotīnėšks rašts
Luotīnėšks rašts īr nuogniausē svietė ėšplėtės ožrašīma būds, katros īr padėrbts abiecielėškā. Luotīnu rašts radas ėš graikėška rašta atmaina, katros bova pajėmts senuobės Ruoma valdiosiu etrosku. Paskom ton rašta pasėjiemė ruomienā ė padėrba sava kalbas ė vėsuos impėrėjės rašto.
Vėdoromžēs tas rašts palėka ruomanu kalbū rašto, a paskom, čiesou biegont, palėka bavēk vėsuos Euruopas rašto (ėšskīros Graikėjė ė kėtus pravuoslavu kraštus).
Kāp euruopėitē pradiejė svieta apvainavėma tāp luotīnu rašts ėšplėta ė pu kėtus žemīnus. Daba anou ožrašuoma daugoms Afrėkas, Amerėkas, Australėjės ė Okeanėjės ė kāp katras Azėjės kalbas.
Apatiuo ėšgoldīts daba nauduojams luotīnėšks rašts:
| Raidie                 | A    | B     | C     | D     | E     | F            | G        | H      |
| ---------------------- | ---- | ----- | ----- | ----- | ----- | ------------ | -------- | ------ |
| Luotīnėškas pavadėnėms | ā    | bē    | cē    | dē    | ē     | ef           | gē       | hā     |
| Luotīnėškas tarėms     | /aː/ | /beː/ | /keː/ | /deː/ | /eː/  | /ɛf/         | /ɡeː/    | /haː/  |
|                        |      |       |       |       |       |              |          |        |
| Raidie                 | I    | K     | L     | M     | N     | O            | P        | Q      |
| Luotīnėšks pavadėnėms  | ī    | kā    | el    | em    | en    | ō            | pē       | qū     |
| Luotīnėšks tarėms      | /iː/ | /kaː/ | /ɛl/  | /ɛm/  | /ɛn/  | /oː/         | /peː/    | /kʷuː/ |
|                        |      |       |       |       |       |              |          |        |
| Raidie                 | R    | S     | T     | V     | X     | Y            | Z        |        |
| Luotīnėšks pavadėnėms  | er   | es    | tē    | ū     | ex    | ī Graeca     | zēta     |        |
| Luotīnėšks tarėms      | /ɛɾ/ | /ɛs/  | /teː/ | /uː/  | /ɛks/ | /iː ˈɡrajka/ | /ˈzeːta/ |        |


## Nūruodas
- latinum.ru


Luotīnėšks rašts
[[Abruozdielis:A Specimen, by William Caslon, Letter-Founder, Cyclopaedia, 1728, Vol 2 fixed.jpg|miniatiūra|Luotīnėška abecielė‎]]
'''Luotīnėšks rašts''' īr nuogniausē svietė ėšplėtės ožrašīma būds, katros īr padėrbts abiecielėškā. Luotīnu rašts radas ėš [[Graikėšks rašts|graikėška rašta]] atmaina, katros bova pajėmts senuobės Ruoma valdiosiu [[etroskā|etrosku]]. Paskom ton [[rašts|rašta]] pasėjiemė [[Senuobės Ruoma|ruomienā]] ė padėrba sava kalbas ė vėsuos impėrėjės rašto.

[[Vėdoromžē]]s tas rašts palėka [[ruomanu kalbas|ruomanu kalbū]] rašto, a paskom, čiesou biegont, palėka bavēk vėsuos [[Euruopa]]s rašto (ėšskīros [[Graikėjė]] ė kėtus [[stačiatėkībė|pravuoslavu]] kraštus).

Kāp euruopėitē pradiejė svieta apvainavėma tāp luotīnu rašts ėšplėta ė pu kėtus žemīnus. Daba anou ožrašuoma daugoms [[Afrėka]]s, [[Amerėka]]s, [[Australėjė]]s ė [[Okeanėjė]]s ė kāp katras [[Azėjė]]s kalbas.

Apatiuo ėšgoldīts daba nauduojams luotīnėšks rašts:
{| class="wikitable IPA" style="text-align:center"
|+Luotīnėška abecielė
! style="text-align:left" |Raidie
! style="width:5em" |[[A]]
! style="width:5em" |[[B]]
! style="width:5em" |[[C]]
! style="width:5em" |[[D]]
! style="width:5em" |[[E]]
! style="width:5em" |[[F]]
! style="width:5em" |[[G]]
! style="width:5em" |[[H]]
|-
! style="text-align:left" |Luotīnėškas pavadėnėms
|ā
|bē
|cē
|dē
|ē
|ef
|gē
|hā
|- class="IPA"
! style="text-align:left" |Luotīnėškas tarėms
|/aː/
|/beː/
|/keː/
|/deː/
|/eː/
|/ɛf/
|/ɡeː/
|/haː/
|-
| colspan="8" style="font-size:3px; line-height:1px;;" |
|-
! style="text-align:left" |Raidie
![[I]]
![[K]]
![[L]]
![[M]]
![[N]]
![[O]]
![[P]]
![[Q]]
|-
! style="text-align:left" |Luotīnėšks pavadėnėms
|ī
|kā
|el
|em
|en
|ō
|pē
|qū
|- class="IPA"
! style="text-align:left" |Luotīnėšks tarėms
|/iː/
|/kaː/
|/ɛl/
|/ɛm/
|/ɛn/
|/oː/
|/peː/
|/kʷuː/
|-
| colspan="8" style="font-size:3px; line-height:1px;;" |
|-
! style="text-align:left" |Raidie
![[R]]
![[S]]
![[T]]
![[V]]
![[X]]
![[Y]]
![[Z]]
! rowspan="3" |
|-
! style="text-align:left" |Luotīnėšks pavadėnėms
|er
|es
|tē
|ū
|ex
|ī Graeca
|zēta
|- class="IPA"
! style="text-align:left" |Luotīnėšks tarėms
|/ɛɾ/
|/ɛs/
|/teː/
|/uː/
|/ɛks/
|/iː ˈɡrajka/
|/ˈzeːta/
|}

== Paplėtėms svietė ==
[[Abruozdielis:Latin alphabet world distribution.svg|center]]

== Literatūra ==

* ''Люблинская А. Д.'' Латинская палеография. — <abbr>М.</abbr>, 1969.
* ''Нидерман М.'' Историческая фонетика латинского языка / Пер. с фр. и прим. Я. М. Боровского. — М.: Издательство иностранной литературы, 1949.
* ''Фёдорова Е. В.'' Введение в латинскую эпиграфику. — М., 1982.
== Nūruodas ==

* [https://web.archive.org/web/20091203042045/http://latinum.ru/ latinum.ru]
{{Šabluons:Commons|Latin alphabet|no = T}}

[[Kateguorėjė:Rašta sėstemas]]