# Tiorku kalbas
Tiorku kalbas sodara magtīnga ė dėdle kalbū grope, tiorku kalbuom prėgol 35 kalbas . Tiorku kalbuom rokounas nū 165 lėgė 180 mėlėjuonū  žmuoniū.

## Klasėpėkacėjė
Tiorku gentīs ė anū kalbas par omžios maišies vėina so kėta, tiorku kalbū klasėpėkacėjė īr sodietinga. Žemiau doudams sopaprastīnts variants:
- Pėitvakariu (ogūzu) gropė:
  - Torku kalba ė anā artėma gagaūzu kalba, Balkanu torku gagaūzu kalba, Kuorasane torku kalba
  - Azėrbaidžanėitiu kalba ė kaškaju kalba,
  - Torkmienu kalba,
  - Urumu kalba, salaru kalba, pečenegu kalba, afšaru kalba
- Šiaurės vakaru (kėpčiaku) gropė:
  - Arala-Kaspėjės: kazaku kalba, kirkizu kalba, karakalpaku kalba, nuogaju kalba
  - Puonta-Kaspėjės: Karačiaju-balkaru kalba, kumīku kalba, Krīma tuotuoriu kalba ė anā artėmas karaimu kalba ė krėmčiaku (Krīma žīdu) kalba, ėšnīkoses pečenegu ė kėpčiaku kalbas
  - Urala: tuotuoriu kalba, baškėru kalba ė čiolīmu kalba
- Šiaurės (Sėbėra) gropė:
  - Altaju kalba, chakasu kalba, dolganu kalba, jakutu kalba, šuoru kalba ir toviu kalba
- Rītu (karloku) grupė:
  - Ozbėku kalba, uigūru kalba, salaru kalba ė ėšnīkos rašītėnė čagataju kalba
- Bulgaru (arba hunu) gropė:
  - Pruota - bolgaru kalba
    - Pavuolge bolgaru kalba (ėšnīkos) ė ėš anuos kėlos čiovašu kalba

  - Chazaru kalba (ėšnīkos)
Tiorku kalbas
[[Abruozdielis:Turkic languages.png|right|thumb|upright=1.5|Tiorku kalbu paplėtėms Eurazėjuo]]

'''Tiorku kalbas''' sodara magtīnga ė dėdle kalbū grope, tiorku kalbuom prėgol 35 kalbas <ref>Dybo A.V., ''"Chronology of Türkic languages and linguistic contacts of early Türks"'', Moskow, 2007, p. 766, [https://web.archive.org/web/20050311224856/http://altaica.narod.ru/LIBRARY/xronol_tu.pdf] (''Rosu kalbuo'')</ref>. Tiorku kalbuom rokounas nū 165<ref>[https://web.archive.org/web/20110813031712/http://www.joshuaproject.net/affinity-blocs.php?rop1=A015 Turkic Peoples]</ref> lėgė 180 mėlėjuonū <ref>[http://www.ethnologue.com/show_family.asp?subid=90010 Turkic Language family tree] entries provide the information on the Turkic-speaking populations and regions.</ref> žmuoniū.

== Klasėpėkacėjė ==

Tiorku gentīs ė anū kalbas par omžios maišies vėina so kėta, tiorku kalbū klasėpėkacėjė īr sodietinga. Žemiau doudams sopaprastīnts variants:

* Pėitvakariu (ogūzu) gropė:
** [[Torku kalba]] ė anā artėma [[gagaūzu kalba]], [[Balkanu torku gagaūzu kalba]], [[Kuorasane torku kalba]]
** [[Azėrbaidžanėitiu kalba]] ė [[kaškaju kalba]],
** [[Torkmienu kalba]],
** [[Urumu kalba]], [[salaru kalba]], [[pečenegu kalba]], [[afšaru kalba]]
* Šiaurės vakaru (kėpčiaku) gropė:
** Arala-Kaspėjės: [[kazaku kalba]], [[kirkizu kalba]], [[karakalpaku kalba]], [[nuogaju kalba]]
** Puonta-Kaspėjės: [[Karačiaju-balkaru kalba]], [[kumīku kalba]], [[Krīma tuotuoriu kalba]] ė anā artėmas [[karaimu kalba]] ė [[krėmčiaku kalba|krėmčiaku (Krīma žīdu) kalba]], ėšnīkoses pečenegu ė kėpčiaku kalbas
** Urala: [[tuotuoriu kalba]], [[baškėru kalba]] ė čiolīmu kalba
* Šiaurės (Sėbėra) gropė:
** [[Altaju kalba]], [[chakasu kalba]], [[dolganu kalba]], [[jakutu kalba]], [[šuoru kalba]] ir [[toviu kalba]]
* Rītu (karloku) grupė:
** [[Ozbėku kalba]], [[uigūru kalba]], salaru kalba ė ėšnīkos rašītėnė čagataju kalba
* Bulgaru (arba hunu) gropė:
** Pruota - bolgaru kalba
*** Pavuolge bolgaru kalba (ėšnīkos) ė ėš anuos kėlos [[čiovašu kalba]]
** Chazaru kalba (ėšnīkos)

== Šaltenē ==
{{reflist}}

[[Kateguorėjė:Tiorku kalbas]]