Закон 3879 в дії: чи виживуть громадські організації в Донецьку
Зареєстрований 14 січня законопроект авторства депутатів Колесніченка-Олійника з назвою, яка жодним чином не привертає увагу, «Про судоустрій і статус суддів» за день розглянуло цілих 15 комітетів. Наступного дня його швиденько прийняла Верховна Рада. Сподівання на те, що документ не підпише президент, швидко розвіялись. О 10 вечора «Дзеркало тижня» повідомило, спираючись на власні джерела, що Віктор Янукович дав всім п’яти Законам життя. Тим часом ані на сайті голови держави, ані на ресурсі ВР поки підтверджень дій гаранта немає.
Іноземні агенти платитимуть податок
Відтепер у Податковому кодексі України з’явився підпункт Статті 14, якого до цього часу взагалі не було. «Громадське об’єднання, яке виконує функції іноземного агента - це громадське об’єднання, що для забезпечення своєї діяльності отримує грошові кошти або майно від іноземних держав, їх державних органів, неурядових організації інших держав, міжнародних неурядових організацій, іноземних громадян, осіб без громадянства або уповноважених ними осіб, що отримують грошові кошти чи інше майно від вказаних джерел, а також бере участь, в тому числі в інтересах іноземних джерел, в політичній діяльності на території України», - йдеться у Законі. Тобто, всі громадські організації, проекти яких, незалежно від спрямованості, фінансуються іноземними донорами. В Україні нині діють з півсотні міжнародних організацій та програм допомоги. Кошти у різних розмірах вони спрямовують на підтримку мистецтва, освіти, науку, дослідження, у соціальну сферу, охорону здоров’я, розвиток підприємництва та багато іншого. Для молоді організовують стажування та забезпечують стипендії.
З 16 січня згідно з документом, «якщо неприбуткова організація є громадським об’єднанням, яке виконує функції іноземного агента, така неприбуткова організація зобов’язана сплатити податок на прибуток, який визначається як сума доходів, отриманих з таких інших джерел, зменшена на суму витрат, пов’язаних з отриманням таких доходів, але не вище суми таких доходів». Якщо казати простіше, то у цьому році податок на прибуток складає 16 відсотків. Тобто, з тих грошей, які організації будуть отримувати від донорів, 16 відсотків підуть у податкову. По суті іноземні фонди таким чином поповнюватимуть бюджет України.
Прийняті закони телеканал «Дождь» назвав «Взбесившимся» принтером по-украински», маючи на увазі майже абсолютне калькування. Але якщо в Росії за «іноземного агента» можна отримати до двох років ув’язнення, в Україні кримінальну відповідальність поки не ввели, але, як кажуть, всьому свій час.
«Мене цей закон вразив. Тобто, будь-яка активна організація, яка працює на конструктивних засадах, підпадає під термін «іноземного агента». Це стосується і собкорів деяких видань. Наприклад, Радіо свобода чи BBС. Хотілось би вірити, що світова громадськість відреагує на ці протиправні дії. З приводу обмеження фінансування: звичайно, у донорів є своя політика. Деякі навряд захочуть, аби їх частина грошей надходила в бюджет», - каже координатор Донецького прес-клубу Світлана Агаджанян.
Миттєва реакція
На статтю відразу відреагували не лише журналісти та громадські діячі, а й самі фонди. Наприклад, міжнародний фонд «Відродження», місія якого фінансово й організаційно сприяти становленню відкритого, демократичного суспільства в Україні, ввечері 16 січня оприлюднив власну заяву.
«Сьогодні в стінах Верховної Ради України відбулась безпрецедентна за своєю зухвалістю атака на базові права людини та громадські свободи, що ставить під сумнів демократичну природу української держави та відкриває шлях до масових репресій проти її громадян...
Через ухвалений законопроект влада намагається скопіювати путінські технології дискредитації та встановлення тотального контролю над неурядовими організаціями, які отримують сприяння від демократичних країн і фондів, вимагаючи від них реєстрації у якості «іноземних агентів» та вводячи податкові механізми обмеження фінансової допомоги для громадської активності», - йдеться у заяві.
На сайті Української Гельсінської спілки з прав людини та інших ресурсах 17 січня опубліковано Заяву правозахисних організацій.
«Особливо слід зазначити збагачення цим Законом сучасного юридичного словника новим терміном – «іноземний агент».
Простий лінгвістичний і юридичний аналіз останнього речення, у якому розкривається правовий зміст терміна «іноземний агент», дає підставу вважати, що відтепер будь-яка громадська організація, що одержує від іноземного фонду, посольства, організації чи фізичної особи грантову фінансову підтримку, здобуває цей новий дискримінаційний статус. Закон вимагає від громадської організації його реєстрації і вводить санкції за відхилення від реєстрації.
Термін «іноземний агент» за його змістом несе негативне значення клейма на тілі людини, від якого суспільству слід чекати погрозу, і тому така організація підлягатиме агресивному соціальному остракізму, вигнанню і знищенню.
Подивимося правді в очі – це означає, що правляча коаліція оголосила війну громадянському суспільству», - йдеться у заяві.
Документ отримав вже сотні підписів, у тому числі голови ради «Донецького Меморіалу» Олександра Букалова, голови обласної екологічної асоціації «Зелений рух Донбасу» Володимира Березіна, голови Донецької ГО «Альянс» Світлани Закревської, Сергія Денісенка (ГО «Донецький екологічний рух»). До речі, долучитись може кожен бажаючий.
Закон — державне рейдерство
Після підписання Закону певні верстви населення та ініціативи можуть залишитись без підтримки. Як відомо, великі гроші влада дає на ті потреби, які, м’яко кажучи, до населення далекі. Так, у проекті бюджету на 2014 рік 18 мільярдів гривень передбачено витратити на Міністерство внутрішніх справ, онкохворі діти тим часом отримають 50 мільйонів, що у 360 разів менше. Меценатів, що готові жертвувати власні гроші на благодійність, в Україні дуже мало. У Донецьку, наприклад, таким є лише фонд «Розвиток України», який реалізує багато проектів, але не може охопити все.
Під визначення «іноземних агентів» потрапляють не лише незручні владі демократичні ЗМІ, які мають фінансову підтримку. Безліч проектів мають соціальну та культурну складову. Наприклад, у Донецьку діє осередок Комітету виборців України, проектами якого є «Донецьк без тютюнового диму», «Безпечне місто», «Донецьк велосипедний». За роки існування ДГО ВГО «КВУ» реалізували десятки ініціатив. Під статус «іноземних агентів» підпадає місцевий прес-клуб, організація «Альянс», яка захищає юридичні, соціальні та економічні права жінок, молоді та інших верств населення; Донецький інститут інформації; екологічні організації. Громадські діячі у легкому шоці від дій влади.
«У радянський час були більш сприятливі умови, якщо чесно. Це вигадано в Росії, я добре знаю їх ситуацію. Зараз там багато проблем, громадські організації перестають працювати, їх діяльність паралізується. Як на мене, відсутня взагалі розумна аргументація, немає здоровогу глузду, окрім перешкоджання нормальній діяльності організацій. Щодо фінансування, то все залежить від донорів, але навряд їм таке сподобається. Навряд суми будуть збільшуватись, бо частина їх йтиме не на допомогу людям, а у бюджет. Закон може повністю паралізувати громадську діяльність. Це не законотворчість, а державне рейдерство якесь», - вважає голова ГО «Донецький Меморіал» Олександр Букалов.
Донецький осередок Комітету виборців України підписався під заявою до українців. Окрім іншого в ній йдеться, що «прийняття цього закону — символ остаточного конституційного повалення в українській державі. Спроба владної верхівки під гаслами захисту безпеки громадян забрати в них права та свободи. Фактично це похорони тієї куцої демократії в Україні, яка була». Підписали її вже близько ста організацій зі всієї України. «Розглядати тут лише загрозу зменшення фінансування - не головне, - вважає голова ДГО ВГО «КВУ» Сергій Ткаченко. - Всі загрози треба розглядати разом, бо їх дуже багато. Додаткове оподаткування - навіть не головне. Тут існує комплекс проблем, що стосується і громадських організацій, і активних громадян».
За останніми данними, всі закони підписав та оформив належним чином і спікер ВР Володимир Рибак. Тож тепер Верховна Рада не зможе розглянути зареєстровані опозицією проекти постанов про скасування рішення парламенту від 16 січня.