Згідно з новим науковим дослідженням, загальний вуглецевий слід від рівня життя та діяльності найбагатших людей планети з 1% збільшиться в рази, тоді як 50% найбідніших верств населення цим буде завдано удару.
За оцінками, найбагатші люди у світі забруднюватимуть планету в 30 разів більше, ніж належить, щоб зупинити глобальне потепління до 1,5°С, відповідно до кліматичних цілей. Тим часом ці бідніші 50% населення планети, які значно меншою мірою відповідальні за кліматичну кризу, будуть найбільше торкнутися ним.
Дослідження проведене двома європейськими екологічними організаціями було представлено під час зустрічі лідерів країн на кліматичній конференції COP26 у Глазго.
«Здається, що крихітна еліта може вільно забруднювати довкілля», – сказав Нафтоке Дабі Охфам, який замовив дослідження Стокгольмського інституту довкілля та Європейського інституту екологічної політики. “Їх надмірні викиди викликають екстремальні погодні умови в усьому світі і ставлять під загрозу міжнародну мету скорочення глобального потепління”.
На думку Дабі, урядам необхідно робити більше, забороняючи та оподатковуючи «предмети розкоші з високим вмістом вуглецю, такі як літаки, позашляховики чи космічний туризм». “Нам доводиться мати справу з викидами найбагатших, тому що вони значною мірою відповідальні за кліматичну кризу, а найбідніші платять за це найвищу ціну”, – додав він.
Кліматологи попереджають, що існує обмежена кількість парникових газів, які ми можемо продовжувати випускати в атмосферу, перш ніж температура на планеті перевищить 1,5°С порівняно з доіндустріальним рівнем.
З 31 жовтня по 12 листопада в Глазго проходить 26 Конференція сторін Рамкової конвенції ООН зі зміни клімату (UN Climate Change Conference of the Parties – COP26). Вона проводиться щороку (виняток – 2020 через пандемію COVID-19), щоб узгодити позиції країн щодо зміни клімату, розробити правила подальшої роботи, а також розповісти про нові цілі та заходи щодо зниження викидів парникових газів.
Довідка
Скорочення масштабів бідності та сталий розвиток залишаються основними пріоритетами світової спільноти. Четверта частина населення країн, що розвиваються, як і раніше, живе менш ніж на 1,25 долара США на день. Мільярд людей не мають доступу до чистої питної води, 1,6 мільярда живуть без електрики, 3 мільярди позбавлені належних коштів санітарії. Чверть всіх дітей у країнах страждають від виснаження. Задоволення цих потреб має залишатися основним завданням країн і допомоги на цілі розвитку, враховуючи те, що зміна клімату не полегшуватиме, а лише ускладнюватиме процес розвитку.
Проблеми, пов’язані із зміною клімату, необхідно терміново вирішувати.
Зміна клімату є небезпекою для всіх країн, але найбільш уразливими в даному випадку є країни, що розвиваються. За наявними оцінками, на їхню частку припаде приблизно 75–80 відсотків вартості збитків, що спричиняють клімат, що змінюється. Потепління лише на 2°C порівняно з рівнем температур доіндустріальної епохи, а це, мабуть, мінімальне підвищення температури, яке відбудеться у світі, може призвести до щорічного зниження ВВП країн Африки та Південної Азії на 4–5 відсотків. Більшість країн, що розвиваються, не мають достатніх фінансових і технічних можливостей для управління все зростаючими ризиками зміни клімату. До того ж, їх доходи та добробут переважно безпосередньо залежать від природних ресурсів, на які сильно впливають кліматичні умови. Причому більшість з них розташована в тропічних і субтропічних регіонах, які вже зазнають впливу вкрай мінливого.
клімату.
Економічне зростання саме по собі навряд чи буде досить швидким і рівномірним, щоб протистояти загрозам, що виникають внаслідок зміни клімату, особливо якщо воно залишиться вуглецевим процесом, що прискорює глобальне потепління. Тому в основу політики щодо клімату не слід закладати вибір між економічним зростанням та зміною клімату.
Насправді розумними заходами політики при вирішенні пов’язаних з кліматом проблем є ті, що сприяють розвитку, знижують ступінь уразливості та забезпечують фінансування переходу на шлях низьковуглецевого економічного зростання.
Джерело: web.worldbank.org/archive/website01363/WEB/IMAGES/WORLDDEV.PDF