У зв'язку з переходом Православної церкви України на новоюліанський календар, багато дат свят зсунулися на 13 днів раніше. Однак Старий Новий рік не є церковним святом, тому його дата залишається сталою — в ніч із 13 на 14 січня.
ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: Зимовий цикл українських свят: нові дати зимових свят
Старий Новий рік: традиції та звичаї
Старий Новий рік — це молоде свято, яке з'явилося в Україні в 1918 році після переходу з юліанського календаря на григоріанський. Через розбіжність календарів дата свята змістилася на 14 днів раніше — на 1 січня. Однак за звичкою люди продовжили святкувати Новий рік за старим стилем, і так з'явився Старий Новий рік.
Традиції святкування Старого Нового року тривалий час перепліталися народними традиціями щедрівок на Меланки та засівання на Василя, але за новим календарем потрібно щедрувати 31 грудня, а посівати — на Василя, 1 січня. Водночас увечері 13 січня та наступного дня заведено збиратися за святковим столом з рідними та близькими, їсти смачні страви, співати пісні, веселитися, вітати один одного з Новим роком, пожавши миру, щастя та здійснення мрій.
Народні прикмети на Старий Новий рік
►На Старий Новий рік бажано одягнути все нове, щоб мати гарний достаток впродовж усього року.
►Багато інію на Старий Новий рік – до медоносного літа.
►Якщо 13 січня буде хуртовина, в цьому році буде багато ягід.
►Якщо 14 січня відлига, то літо буде дощовим.
►Сніг в цей день – до багатого врожаю зерна.
Що не можна робити на Старий Новий рік
- Не можна починати щось нове, тому що всі ці справи зазнають краху.
- Не можна рахувати монети та дрібні гроші.
- Не можна ухвалювати важливі рішення.
- Не можна виносити сміття.
- Не можна давати та брати гроші в борг.
- Не можна ухвалювати рішення.
Чому ми святкуємо Старий Новий рік, дивіться у "Сніданку з 1+1", що виходить у будні з 06:30 до 09:30 на телеканалі "1+1 Україна".