У банках кажуть, що грошей ще немає. І розповідають, що почнуть давати позики через 1-2 місяці
Але є альтернативи держпрограмі
Думка експерта, як треба змінити «теплі» кредити, щоб грошей на компенсацію вистачило всім
Наші читачі звернулися в редакцію «20хвилин» та попросили роз’яснити, чому перестали видавати «теплі» кредити. З весни цього року програму зупинили.
За цією програмою, люди отримують кредити на енергоефективні заходи (утеплення, заміна котлів тощо), де держава частково компенсує вартість робіт та матеріалів — від 20 до 40%.
Вчора, 13 липня, в Кабміні погодили виділити ще 300 мільйонів гривень на фінансування «теплих» кредитів. Як розказав голова Держенергоефективності Сергій Савчук, програми будуть відновлені незабаром. Їх розподілять за напрямками:
260 мільйонів гривень — фізичним особам на утеплення індивідуального житла;
10 мільйонів — на заміну котлів;
30 мільйонів — на енергоефективні заходи для ОСББ та ЖБК (житлово-будівельні кооперативи - авт.)
Позики ще не дають
У вінницьких відділеннях банків-партнерів урядової програми кажуть, що поки що «теплі» кредити не видають.
— Призупинили видачу «теплих» кредитів, бо закінчилися гроші. Тільки є на компенсацію вже виданих кредитів. Дивіться за новинами на нашому сайті — пояснила консультант «Ощадбанку». Тоді як видача кредитів для ОСББ та ЖБК ще діє.
— Кредити за програмою «Тепла оселя» ще не видаємо, бо в Держбюджеті закінчилися кошти на компенсацію. Читала новину, що додатково спрямували 300 мільйонів гривень. Ймовірно, що відновлять програму за 1-2 місяці, як це було вже — розказала консультант «Укргазбанку».
У лютому цього року до урядової програми приєднався й «ПриватБанк». У червні тут ще можна було отримати «теплий» кредит. Але як пояснила керівниця регіонального прес-офісу Аліна Слободянюк, кошти на компенсацію закінчилися і у «Привату».
— Програма «теплих» кредитів завдяки державним компенсаціям виявилася однією з найбільш популярних серед клієнтів ПриватБанку. За декілька місяців було вичерпано грошовий ліміт на компенсації від держави — 99,4 мільйонів гривень. Клієнти зможуть і надалі користуватися «теплим» кредитом у ПриватБанку, але компенсацію із загальнодержавного бюджету буде нараховано вже тільки після виділення нового траншу, — сказала Слободянюк.
Які є альтернативи
Крім державної «знижки» на енергоефективні заходи є ще програма від Європейського банку реконструкції та розвитку — IQ Energy. Вона має схожу модель із урядовими «теплими» кредитами. Але є декілька відмінностей:
Максимальний розмір кредиту — 15 тисяч євро (майже 450 тисяч гривень). А розмір компенсації до 3 тисяч євро (майже 90 тисяч гривень) або 35% від кредиту.
Кожен з трьох банків партнерів самостійно визначає, який максимальний розмір «теплого» кредиту можуть отримати позичальники:
OTP Банк не дає «на руки» більше 300 тисяч гривень;
Укрсіббанк пропонує кредити до 150 тисяч гривень;
Райффайзен банк Аваль дає кредити за програмою IQ-energy взагалі до 100 тисяч гривень (до 300 тисяч преміум-клієнтам).
Крім того в кожного з банків свої умови кредитування, що відрізняються процентними ставками, платежами тощо.
Про особливості програми можна прочитати тут.
Як треба змінити Державну програму енергоефективності
Дмитро Науменко, старший аналітик ГО «Український центр європейської політики»
— Уряд мусить визначитися, які обсяги фінансової підтримки з держбюджету будуть виділятися на стимулювання інвестицій у житловий сектор, і яких цілей влада хоче досягти з точки зору енергоефективних заходів та досягнутої економії енергії. В Україні можуть і повинні існувати кілька програм підтримки населення: і від держави (проект Фонду енергоефективності), і від інших гравців ринку (наприклад, програма IQ Energy від ЄБРР). Держава ж повинна визначитися, скільки коштів і в які програми вона буде вкладати у довгостроковій перспективі. Програму ж «теплих кредитів» слід змінити для кращого розповсюдження та оцінки отриманих результатів. Перші кроки були зроблені у лютому. Так до банків-партнерів агентства приєднався Приватбанк, до програми внесли зміни, які будуть вимагати від приватних позичальників подання документів про здійснення енергоефективних заходів, а від ОСББ — наявності лічильників тепла. Далі необхідно створити повноцінний моніторинг досягнутої економії з боку позичальників та систему збору інформації про рівень споживання енергії до початку та після завершення реалізації енергоефективних заходів.