Геоеколо́гія. Геоекологія - комплексна наука на стику екології, геології, геохімії, біології та географії. Зародження геоекології пов'язують з ім'ям німецького географа Карла. Троля, який ще в 30-х роках минулого століття розумів під нею одну з гілок природознавства, об'єднуючу екологічні та географічні дослідження у вивченні екосистем. На його думку, терміни «геоекологія» і «ландшафтна екологія» є синонімами. Карл Троль
Екологічне становище України. Екологічне становище в Україні оцінюється як кризове й продовжує погіршуватися внаслідок техногенного впливу на довкілля. Це є наслідком тривалої господарської діяльності, яка здійснювалася без урахування екологічних вимог. В Україні розвивалися переважно галузі важкої промисловості(хімічна будівельна,машинобудування,паливно-енергетична,металургійна,лісова) які є екологічно небезпечними. Територіальна організація промислового виробництва, його технологія залишилися недосконалими.
Геоекологічні ситуації Німеччини і України. Головні проблеми Німеччини. Населення ФРН відноситься до "золотого мільярду" високорозвинених країн, і середній німець споживає незрівнянно більше, ніж житель країн, що розвиваються: енергії - в 20 разів більше за індуса, сталі - в 100 разів більше за філіппінця, алюмінію - в 15 разів більше за аргентинця. І все це на дуже обмеженій території - якщо порівняти з нашими масштабами, то вся ФРН дорівнює половині України. На цій порівняно невеликій площі зосереджений винятково потужний потенціал найбільш "брудних" галузей: вуглевидобутку, чорної металургії, великої хімії. На території ФРН знаходяться 19 діючих АЕС, її пронизує найгустіша мережа автострад. У містах вихлопні гази автотранспорту дають більше ½ всього забруднення.
Увага уряду. Зниження забруднення навколишнього середовища;Раціональне використання питної води;Переробка промислових відходів;Утилізація побутових відходів;Безпека біотехнологій транс генних продуктів харчування;Використання альтернативних джерел енергії;Розробка ресурсозберігаючих технологій і т.д.
Головні проблеми України• наслідки аварії на ЧАЕС;• деградація чорноземів України;• забруднення повітря у промислових районах, поверхневих вод та акваторії Чорного та Азовського морів;• зникнення окремих видів рослин і тварин унаслідок їх винищування або погіршення умов існування;• підйом рівня ґрунтових вод у містах і на зрошуваних землях.
Законодавчі акти. В Україні прийняті законодавчі акти з охорони навколишнього середовища. Його збереження, раціональне використання природних ресурсів і забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини є невід’ємною умовою сталого економічного і соціального розвитку України як незалежної держави. Кожний громадянин України має право на безпечне для його життя навколишнє середовище. У зв’язку з цим на території України підлягають регулюванню й державній охороні природні ресурси (земля, вода, багатства недр, атмосфера, ґрунти і т.д.). Охорона навколишнього середовища має здійснюватись на основі наукових досліджень природних умов і ресурсів, з урахуванням глобальних і регіональних прогнозів їх змін, природних та під впливом господарської діяльності.
Аварія 26 квітня 1986, ліквідація наслідків. Основна частина робіт була виконана у 1986–1987, брали участь приблизно 240 000 осіб. Загальна кількість ліквідаторів (включаючи подальші роки) становить близько 600 000. У перші дні основні зусилля були спрямовані на зниження радіоактивних викидів зі зруйнованого реактора і запобігання набагато серйозніших наслідків. Саркофаг над четвертим блоком. Потім почалися роботи по очищенню території і похованню зруйнованого реактора. Уламки, розкидані по території АЕС і на даху машинного залу були прибрані всередину саркофага або забетоновані. Довкола 4-го блоку почалось спорудження бетонного «саркофага» (так званий об'єкт «Укриття»). У процесі будівництва «саркофагу» було укладено понад 400 тисяч м³ бетону та змонтовано 7 000 тонн металоконструкцій. 30 листопада 1986 по завершенню його спорудження Актом Державної приймальної комісії законсервований 4 енергоблок був прийнятий на технічне обслуговування.