Инфоурок › Начальные классы › Научные работы › Компетентнісний підхід до вивчення словникових слів на уроках української мови
35.Дібрати спільнокореневі слова.
Ведмідь - ведмедик, ведмежа, ведмедятко, ведмедиця, ведмежий, ведмедятник (мисливець, що полює на ведмедів), ведмедячий, ведмедяти на, ведмедище.
36.Замінити ряд слів синонімами, які є словниковими словами.
Малюк – дитина.
37. Робота над загадками
1) відгадати загадку;
2) зібрати загадку. Записати відгадку
Влітку висипається.
наїдається, взимку
38. Робота над фразеологізмами
1) збери і поясни фразеологізми
Дивитися наступив
Ведмежа куток
Ведмежий ведмедем
Ведмідь на вухо послуга
39. Робота над реченнями
1) Поділити речення на слова. Підкреслити словникове слово.
2) Вставити пропущені букви.
3) Вставити пропущене словникове слово.
4) Перетворити розповідне речення у спонукальне, питальне речення.
5) Зібрати речення.
40. Робота над текстами
1) Поділити текст на речення. Підкреслити словникові слова.
2) Вставити пропущені словникові слова.
41. Вибірковий диктант
42. Розплутай криптограму і запиши слово.
(Аналогічно можна зробити до всіх інших словникових слів)
43.Розгадування ребусів, загадок і кросвордів
Індивідуальна робота над словниковими словами
(Кожен учень отримує картку із завданням під номером відповідно до інтелектуального розвитку. Кількість завдань відповідає кількості учнів у класі.)
Словникові слова. Дятел, жайворонок, ведмідь, заєць.
За буквами, що позначають приголосні звуки, впізнати слова і записати.
Д _ т _ л, ж _ й в_ р_ н_ к, в_дм_дь, з__ць
Добери відсутній склад.
Жай___ро___к, ___тел, вед ___, за___,
дяка – ка + теля – я
жай + ворона - а + око – о
верх – рх + мідь забіг – біг + боєць – бо
Д__ тел, жа__воронок, в_дмідь, за___ць
До звукової схеми підібрати словникове слово.
= о – о –
- о = - о – о – о –
- о - = о =
- о = о =
Скласти слова із складів: телдя, ворожайнок, мідьвед, єцьза
Підібрати до кожного слова його ознаки.
Назвати предмети, що зображені на малюнках. По перших звуках зібрати і записати слово.
2. З останніх букв поданих слів утворити нове слово.
Вперед, верхів'я, депутат, високе, гол.
Йорж, вершина, веселий, заселяв, дерево, димар, весло, лимон, сало, цирк.
Зеленів, кам'янисте, назад, аеродром, автомобілі, дід, місяць
Верболіз, дружба, ллє, палац, день.
3.Назвати одним словом.
Лісовий з довгим, гострим та міцним дзьобом птах, який добуває їжу з щілин кори дерева.
Польова чи степова співуча пташка роду горобцеподібних
Великий хижий звір, укритий густою шерстю.
Невеликий звір родини гризунів з куцим хвостом, довгими задніми ногами, довгими вухами.
Виписати слова за даними моделями.
ПГППГПГПГП
Збери з даних букв слово.
яедтл, жвроонокйа, мівьдед, ьацєз,
Словникові слова. Понеділок, середа, четвер, неділя.
П_н_д_л_к, с_р_д_, ч_тв_р, н_д_л_
по___ділок, ____реда, чет__р, ___ діля
поні – і + е + діло + к
серце – ц + вода – во
чет + вершник – шник
невинний – винний + ді + хвиля – хв.
П_ неділок, с_реда, ч_тве_, н_діля
о – о = - о ,
о – - о
Скласти слова із складів.
Локпонеді, дасере, верчет, лядіне
Пилип, фламінго, графин, дзвінке, велосипед, спасибі, метал, тепло, льодовик.
Ліс, десяте, мухомор, дешеве, верблюд, верба.
Фазан, сільське, йод, стрижі, футбол, земля.
Приборкувач, солом'яне, адресант, лев, лебедине, кілометр.
3. Назвати одним словом.
Третій день тижня.
Четвертий день тижня.
П Г П Г П Г П Г П
П Г П Г П Г
П Г П П Г П
НІЛОКПЕД, ЕЕАРСД, РЕЕЧТВ, ЕДІЛНЯ
Словникові слова. Вулиця, театр, метро, ясен, шофер.
В _ л _ ц _, т _ _ т р, м _ т р _, _ с _ н, ш _ ф _ р
__лиця, __атр, мет__, я ____, шо___.
вулик – к + ця
теза – з + три – и
метр + огріх – гріх
зоря – зор + секунда – ку – да
шо + ферма – ма
Вул._ц_, т_атр, м_тро, яс_н, шоф_р
о – о = о
о – о –
о – о -
2. Скласти слова із складів.
Лицяву, атрте, ромет, сеня, фершо.
3.Підібрати до кожного слова його ознаки.
2. По останніх буквах зібрати і записати слово.
Минув, влітку, вокзал, комбайни, палац, уявлення.
Горизонт, живе, зима, очерет, банкір.
Прийом, червоне, президент, мільйонер, зернятко.
Левеня, землетрус, близьке, локон.
Вірш, радіо, шарф, вогнище, сантиметр,
Простір між двома рядами будинків для їзди і ходьби. Місце надворі, де збирається молодь на гулянку. Середовище, оточення, позбавлене культурного впливу.
Установа, організація, що здійснює сценічні вистави певним колективом артистів, а також приміщення, де відбуваються вистави. Вид мистецтва, що відображає життя у сценічній дії, яка здійснюється акторами перед глядачами.
Міська електрична залізниця, що проходить під землею в тунелях, а на поверхні – по мостах-естакадах або по спеціально відведених ділянках вулиці, а також – станції цієї залізниці.
Дерево з перистими листками і важкою пружистою деревиною.
П Г Г П П
П Г П П Г
П Г П ГП
П Г П Г П
Лвицяу, ттаре, тремо, нсея, фшоре.
Словникові слова. Батьківщина, герой, медаль
Б_тьк_вщ_н_, г_р_й, м_д_ль.
Батьків _ на , г_рой, _даль
батько – о + ів + ліщина - лі
герб – б + ой
мед + вада – ва + кисіль – кисі
Бат…ківщ… на, г …рой, м…даль.
о = = о - - - о - о
о - о =
ройге
дальме
Дуб, калина, кит, осінь, ранок, холодні, читав, дощ, дубки, ясен, величезна
Пиріг, море, мільйонер, село, вишневий.
Агроном, глибоке, завод, сльоза, сокіл, величність.
Країна, а також місцевість, де людина народилася; рідний край; ще - місце зародження або виникнення чогось.
Особа, яка виявляє відвагу, хоробрість і самовідданість у бою чи у праці. Особа, яка втілює типові риси певного оточення, часу. Головна дійова особа літературного твору. Особа, яка чим-небудь відзначилася.
Знак переважно у вигляді круглої металевої пластинки з рельєфним зображенням і написом, що встановлює держава як нагороду за особливі заслуги, трудові та бойові подвиги.
П Г П П Г П П П Г П Г
т ь к і щ и н б а в а
о й г р е
а д л ь м е
Словникові слова. Ознака, червоний, духмяний, календар, диван
_з н _ к_, ч_рв_н_й, д_хм_н_й, к_л_нд_р, д_в_н
Оз ___ ка, ___воний, дух____ний, ка_____ дар, ___ван
озеро – зеро + знак + а
черв'як – в'як + вона – а + ий
дух + мя + дозорний – дозор
канат – нат + легенда – ге + р
диво – о + ан
О _ нака, ч_рвоний, духм__ний, кал_ндар, д_ван
о – - о – о ,
о - - о - о =
о – = о - о =
о - о - - о -
каозна, вонийчер, мядухний, ленкадар, ванди
По останніх буквах зібрати і записати слово.
Зерно, майонез, район, берізка, деньок, лебідка.
Ніч, рідке, гектар, зимував, пальто, льон, вечоріти, блискучий.
Посуд, влітку, мох, задум, цибуля, млин, сходи, гидкий
Гайочок, верхівка, стіл, селище, бензин, переїзд, вигадка, майор.
Листопад, восени, розказав, береза, мільйон.
Характерна риса, прикмета, за якою можна визначити що-небудь.
Колір крові та його близьких відтінків.
Спосіб числення днів у році. Таблиця чи книжка з перерахуванням усіх днів року. Розподіл у часі окремих видів діяльності
Предмет побуту, на якому можна відпочивати.
Г П П Г П Г
П Г П П Г П Г П
П Г П Г П П Г П
ЗНКААО, РВОЙЧНЕИ, ХМЯНИЙДУ, ЕНАРДАКЛ, АИНВД.
Словникові слова. Портфель, дитина, предмет, вересень, килим, черевики.
П_ртф_ль, д_т_н_, пр_дм_т, в_р_с_нь, к_л_м, ч_р_в_к_
Порт_____, ди___на, ____мет, ве___сень, ки___м, __ревики
веретено – тено + ясень - я
порт + форель – ор
дим – м + тин + а
пред + мета – а
кий – й + лимон – он
черев + веселики – весел
4. Вставити пропущені букви
Порт-ель, д_тина, пр_дмет, вер_сень, кил_м, ч_р_вики.
- о – - - о = о ,
- о – - о -
о - о - о =
о – о – о - о
Фельпорт, тинади, метпред, ресеньве, лимки, ревикиче
Цап, житло, міністр, космонавт, жираф, шкіряне, дятел, зелень.
Сад, книжки, кіт, пагорби, батальйон, краплина.
Кріп, фермер, дерев'яне, мед, аеродром, життєве, кріт.
Вечеряв, веселе, шофер, апельсинове, абрикос, одинадцяте, екран, мізинець
Гайок, проліски, зал, верби, акваріум.
Річ, медичне, землемір, доросле, колектив, блищати, льодяник, вимивати.
Спеціальна чотирикутна сумка, призначена для носіння ділових паперів; 2) посада міністра. Це назва сумки із застібкою, в якій носять книжки, зошити, олівці, тощо.
Маленька дівчинка чи хлопчик. Син або дочка незалежно від віку.
Певна річ, що використовується для чогось.
Дев'ятий місяць року.
Тканий з візерунками виріб, переважно ворсистий, що використовується для вкривання підлоги, оздоблення стін.
Вид невисокого взуття переважно на шнурках.
П Г П П П Г П
П П Г П П Г П
П Г П Г П Г П
П Г П Г П Г П Г
Ортфльеп, иитнад, ертмепд, всрееень, лкиим, ееиивркч.
Батьківщина – країна, а також місцевість, де людина народилася; рідний край; ще - місце зародження або виникнення чогось.
Спільнокореневі слова. Батько, батьківський.
Словосполучення. Рідна, мила, відома, стародавня, міцна, могутня, розвинута, красива.
Синоніми. Батьківщина, вітчизна, держава, країна.
1.Це наша славна Батьківщина, квітуча, світла, зоряна. 2.Любов до Батьківщини неможлива без любові до рідного слова. 3.Наша Батьківщина багата на ліси, сади, степи, озера. 4. Яскраве сонце освітлює простори нашої Батьківщини.
Батьківщина - це твій дім,
Твої рідні, школа, твій народ.
Є багато краї на Землі,
А найкраща - завжди Батьківщина!
Ведмідь – великий хижий звір, укритий густою шерстю.
До витоків слова. Слово, яке утворилося від давнього слов'янського слова медведь перестановкою приголосних звуків м і в . Правословянське слово медведь утворене з основ меду та ед і дослівно означало «медоїд»
Спільнокореневі слова. Ведмідь, ведмедик, ведмежа, ведмедятко, ведмедиця, ведмежий, ведмедятник (мисливець, що полює на ведмедів), ведмедячий, ведмедяти на, ведмедище.
Словосполучення. Великий, крупний, здоровенний, вайлуватий, клишоногий, неповороткий, гімалайський, дресирований, бурий, білий… ведмідь.
Побачити, зустріти, вистежити ведмедя. Полювання на ведмедя. Зустріч з ведмедем. Гнатися за ведмедем. Підкрастися, підібратися до ведмедя. Втекти, врятуватися від ведмедя.
Ведмідь реве, ричить, бродить десь, ведмеді водяться (на півночі).
Синоніми. Ведмідь – бурмило.
Коли так кажуть? Дивитися ведмедем – бути злим, насупленим.
Ведмежа послуга – невміла послуга, від якої немає користі.
Ведмежий куток – віддалене, маловідоме, глухе місце.
Ведмідь на вухо наступив – відсутність музикального слуху..
Хто на спині короб ніс,
До села ішов крізь ліс,
На пеньок хотів сідати,
Пиріжками ласувати?
Влітку любив полювати,
Взимку - у бар лозі спати.
1.Біля ведмедиці кумедно вовтузилось маленьке ведмежатко. Мама-ведмедиця турботливо посувала до себе цей маленький клубочок і весь час насторожено зглядувалася на всі боки.
2.Вага новонароджених ведмежат чотириста п'ятдесят-шістсот грамів, а довжина тіла двадцять два-двадцять чотири сантиметри. Приплід найчастіше складається з двох чи трьох ведмежат.
3.Ведмідь наготував собі барліг: викинув зайву землю, наніс туди сухого листя та гілочок ялини
Ходить ведмедик, дужий кошлатик. Таня мавпу посадила, і ведмедя, і цапка.
1.З початку весни пробуджуються ведмеді, їжаки. 2.Їжак може не їсти 236 діб, а ведмідь - 180. 3.Ведмідь, олень, верблюд – тварини.
1.Ведмідь буде ведмедем, хоч і за море його повези. 2.Два ведмеді в одному бар лозі не живуть. 3.До меду тягнути ведмедя за вухо, а від меду - за хвіст. 4.Він справжній хижак: великий, сильний. А ось як зустрінеться йому бджолиний рій або кущ
малини - не обмине, обов'язково поласує. 5.Ведмідь ніколи не вмивається, та він товстий проте. 6.Ведмедя пасічником зробили.
7.Ревів ведмідь не того, що бджоли покусали, а того, що меду не дали.8. Лютий ведмедю в бар лозі бік пригріває.9. Не діли шкіру невбитого ведмедя. 10.У ведмедя десять пісень і всі про мед.
Як тайгу завалить сніг, заляга ведмідь в барліг.
Найчастіша груба - волохата шуба.
Вересень – дев'ятий місяць року.
До витоків слова. Назва цього місяця пов'язана з вересом – рослиною, поширеною на Поліссі. Саме у вересні соснові бори, торф'яники та піщані пагорби вкриваються рожево-бузковим суцвіттям вересу.
Спільнокореневі слова. Вересень, вересневий, вересніє.
Словосполучення. Холодний, теплий, погожий, сонячний, дощовий, щедрий, багатий, урожайний.
Вересень прийшов. Дочекалися вересня. Відлітають у вересні. Після вересня. Перед вереснем.
Вчиться вересень читати, вчиться літери складати.
Від вересня вогонь і в полі і в хаті.
1.Вересень каже: посієш жито на поспіх, то воно вродить на посміх. 2.Вересень - рум'янець року. 3.Верещить вересень, що вже осінь. 4.Вересень вже пахне яблуками, а жовтень - капустою. 5.Листопад - онук вересня, син жовтня, а зимі рідний брат. 6.Як початок вересня гідний, то цілий рік погідний. 7.Від вересня вогонь і в полі і в хаті.8. Садок у вересні, що кожух у січні.9. Як вересніє, то й дощик сіє.
1.Не опаде з берези лист до кінця вересня - сніг ляже пізно. 2.Вересневий дощ, що почався вранці, довго не йтиме. 3.Тільки тоді закінчиться вересень, як відцвіте верес.
Вулиця – простір між двома рядами будинків для їзди і ходьби. Місце надворі, де збирається молодь на гулянку. Середовище, оточення, позбавлене культурного впливу.
Синоніми. 1.Вулиця, дорога. 2. Вулиця, двір, подвір'я.
Словосполучення. Широка, вузька, пряма, тиха, чиста, брудна, сусідня, головна, центральна, багатолюдна, освітлена, міська, сільська, наша вулиця.
Вулиці міста. Перехід через вулицю. Ширина вулиці. Вибігти на вулицю. Прийти з вулиці. Гратися на вулиці.
Зелена вулиця – відкритий, вільний шлях до чогось.
Буде і на нашій вулиці свято – і в нас буде радість.
Часом дома зажуряться.
А я вбіжу із вулиці,
Дзвінко, лунко заспіваю
Наче пташечка у маї.
Давати зелену вулицю - «пропускати без затримок, поза чергою».
Десятою вулицею обминати кого - «свідомо уникати зустрічі з ким-небудь»
Біле пір'ячко губили,
Вкрили пір'ям білі птахи.
По місту, по вулиці без правил не ходи.
Не можна бігти при переході вулиці.
Не грайся на проїжджій частині вулиці.
Будь обережним на вулиці.
Раденький, з таким ловким свистком я вийшов на вулицю. На вулиці струмені воркотять, журавлі курликають та летять.
У холодну погоду добрий господар і собаку на вулицю не вижене. На своїй вулиці і півень сміливий.
Я і в місті, й на селі, обабіч мене будинки і великі і малі.
Герой – особа, яка виявляє відвагу, хоробрість і самовідданість у бою чи у праці. Особа, яка втілює типові риси певного оточення, часу. Головна дійова особа літературного твору. Особа, яка чим-небудь відзначилася.
Словосполучення. Справжній, відомий, невідомий, прославлений, юний, народний.
Присвятити героєві. Гордитися героєм. Знайомитися з героєм. Наслідувати героя.
Антоніми. Боягуз.
1. Звання героя дають не за красу, а за працю.2. Герой помирає, подвиги його живуть.3. Героя народжує боротьба.4. Сила героя не в м'язах, а в серці.5. У труді народжується герой.6. Ми знаємо: герої не вмирають.
Сьогодні у нас була зустріч з героєм визвольних змагань. На узліссі, під горою, в шумі верховіть невмирущому герою пам'ятник стоїть.
Багато добре відомих нам людей та героїв улюблених книжок жило у Києві.
Герой ніколи не вмре – він вічно живе. Герой за славою не ганяється.
Істрія кожного народу має героїчні й трагічні, щасливі й нещасливі сторінки.
Дитина – маленька дівчинка чи хлопчик. Син або дочка незалежно від віку.
Спільнокореневі слова. Дитина, дитя, дітки, дитячий, діточки, дітлахи, дитинство, дітвора.
Синоніми. Дитина, малюк, школярик, маля, чадо, немовля.
Антоніми. Дитина – дорослий.
Словосполучення. Здорова, рідна, весела, спокійна, слухняна, жвава, допитлива, маленька, хвора, добра, розумна, цікава.
Сміх, посмішки, ігри, заняття, одяг .. дитини.
Дитина народилася, росте, допомагає, читає, малює, розмовляє, вчить, стрибає, дарує.
Заступитися за дитину. Купити, подарувати, прочитати дитині. Забрати дитину, про дитину піклуватися, дбати. Гратися з дитиною. Дитиною гордитися.
Дитина по дитині
В кареті й на машині
Катаються веселі -
Вони ж на каруселі.
Друга неділя травня - Всесвітній день матері. У цей день кожна дитина, мала чи велика, звертається до рідної матусі, з вдячністю пригортає до свого серденька, цілує мамині натруджені руки.
Таке велике щастя - в сім'ї знайшлася дитина.
Букви я з дитинства знаю, казочки сама читаю.
Я мала людина, звуть мене…(дитина).
1.Любо й ненці, як дитина в честі.2.Сила дитини в правдивості.3.У дитини заболить пальчик, а в матері - серце.4.Який кущ - така й калина, яка мати - така й дитина.5.Дитина плаче , а матері боляче.6.Добра то дитина: коли спить, то не плаче.7.Добре дитині біля рідної матері.8.Які мама і тато, таке й дитятко.9.Який кущ, така й хворостинка, який батько, така й дитина.
Духмяний – дуже пахучий.
Хліб духмяний в хаті
Хай живеться в правді.
1.Лежить на вишитій скатертині духмяна хлібина.2.У саду доспіли соковиті яблука, духмяні груші, смачні сливи. 3.Вже не сміються ластівки малі, не золотіє мак духмяним цвітом.
Дятел – лісовий з довгим, гострим та міцним дзьобом птах, який добуває їжу з щілин кори дерева.
До витоків слова. Дятел – слово прийшло з давньої слов'янської мови, що означало «той, хто довбає, видовблює», «клюй дерев».
Споріднені слова. Дятел, дятлик, дятленя, дятленятко, дятлів.
Словосполучення. Працьовитий, енергійний, молодий, спритний, красивий.
Побачити дятла. Милуватися дятлом. Спостерігати за дятлом. Читати про дятла. Описувати дятла.
Дятел живе, летить, виводить, добуває, лікує.
Хто б дятла знав, якби не його довгий ніс.
І жучок-короїд -
У дятловій кузні гаряча пора,
Дятел невтомно працює щодня -
1.Дятли в лісі стукали на сосні вгорі. 2.Дятел дзьобом стукає по старій корі дерев. 3.Дятел прилітає за насінням, довбе соснові шишки, скидає їх вниз.4.Летить дятел. Несе в дзьобі соснову шишку. 5.Цілий день у гаю працює дятел. 6. Дятел своїм міцним дзьобом видовбує дупло в дереві. Проб'є отвір дятел у корі, потім дзьобом вибере деревину.
Коли дятел сидить на горизонтальній гілці дерева або стрибає по землі, у нього два пальці повернуті вперед і назад. Коли він пересувається по вертикальному стовбуру, положення зовнішнього пальця різко змінюється: дятел повертає його вбік під прямим кутом до передніх пальців. Своє тіло птах підтримує хвостом: тверде пружне пір'я хвоста щосили впирається в кору дерева. Отже, працюючи дзьобом, дятел тримається на стовбурі дуже міцно.
Як дятел «лікує» дерева
Дятла називають лісовим лікарем. З ранку до пізнього вечора лунає його стукіт. Це лісовий санітар уперся своїм пружним хвостом, зачепився сильними лапами за стовбур і довбає кору дерева. Міцним, як долото, дзьобом він видовбує в корі щілину, а потім своїм довгим язиком, наче пінцетом, дістає шкідливих комах та короїдів. І дерево буде жити.
Жайворонок – польова чи степова співуча пташка роду горобцеподібних
Спільнокореневі слова. Жайворонок, жайвороненя, жайвір, жайворонків, жайвороння.
Словосполучення. Молодий, старий, веселий, голосистий, дзвінкоголосий, степовий, срібноголосий. Співучий.
Побачити, почути жайворонка. Підійти, наблизитися до жайворонка. Спостерігати за жайворонком.
1.У пшениці діти знайшли гніздо жайворонка. 2.Жайворонки оселяються на ланах. 3.Жайворонок піснею зустрічає день. 4.Жайворонок мостить гніздо в житі. 5.Жайворонок в небі в'ється, ясне сонечко сміється.6.Над степом чути пісню жайворонка. 7. У блакитну сонячну височінь підіймається сіренький, лісовий жайворонок. 8.У пшениці діти знайшли гніздо жайворонка.9. Згори лине жайворонкова пісня.
1.Жайворонки гуляють - на погоду, а сидять надувшись - на грозу. 2. Як жайворонок заспіває, виводь плуг у поле.
Польовим соловейком називають жайворонка за його чудовий спів. Називають його також першим провісником весни. Ще поля перебувають під снігом, з'являються лише перші таловини, а вже дзвенить життєрадісна пісня цього маленького птаха, який десь високо в повітрі висить над полем і тріпоче крильцями, стрімко спускається і сідає на проталини.
Жайворонок - сіренька пташка з білим черевцем. Весело лине з висоти її дзвінка пісенька. Знайде жайворонок ямку в полі - ось і його гніздо. Він відкладе туди яєчка кольору землі. Пройдеш поруч - і не помітиш їх.
Птах прилітає рано навесні. Гніздо мостить прямо на землі у вигляді ямки, вистеленої травою. Дзвінко співає над полем на такій висоті, що його зовсім не видно.
Завдання – наперед визначений обсяг дорученої кому-небудь роботи. Поставлена перед ким-небудь мета, замисел.
Спільнокореневі слова. Завдання, задати.
Синоніми. Завдання, доручення, урок, вправа.
Словосполучення. Виробниче, бойове, домашнє, творче, наступне, зрозуміле, виконане, цікаве, усне, письмове, легке, важке, складне, нове, важливе.
Отримати, виконати, пояснити, зрозуміти, перевірити. Справитися із завданням.
1.Однокласники принесли домашнє завдання. 2.Ваше завдання - вчити і добре знати рідну мову. 3.Пояснення вчителя слухаємо уважно і тому не затрачаємо багато часу на домашні завдання. 4.Усі завдання виконуємо охайно, щоб не переписувати і не виконувати вдруге. 5.Вчився Миколка добре, сумлінно виконував домашні завдання 6.Сьогодні Маринка уроків не знала, домашнє завдання в Галинки списала 7.Головне завдання - всім здоровим бути! 8. Кожен клас отримав завдання. Одні садили дерева, інші розбивали клумби.
Заєць – невеликий звір родини гризунів з куцим хвостом, довгими задніми ногами, довгими вухами.
До витоків слова. Заєць – в перекладі з давньої слов'янської мови означає «стрибун».
Спільнокореневі слова. Зайчик, зайченя, заєнька, зайча, зайчиха, зайчатина, заячий.
Словосполучення. Сірий, білий, полохливий, маленький, косоокий, старий, наляканий, вухатий, спритний.
Побачити зайця. Полювати на зайця. Вислідити зайця. Гнатися за зайцем. Заєць скаче, втікає, заплутує сліди, живе в лісі, обгризає кору.
Коли так кажуть? Вбити двох зайців – одночасно виконати дві справи. Погнався за двома зайцями - взявся за дів роботи, але жодної не виконав. Проїхався зайцем – не оплатив проїзду. Заяча душа – про боягуза, нерішучу людну.
1.Полохливий заєць і пенька боїться. 2.Заєць спить, та очей не жмурить. 3.Заєць своєї тіні боїться. 4.Зайця ноги спасають. 5.Полохливий заєць і пенька боїться. 6.За двома зайцями поженешся - жодного не зловиш. 7.Спить, як заєць, з відкритими очима. 8.Заєць поле любить. 9.Зайця ноги носять, вовка зуби годують. 10.У зайця стільки стежок, як у клубку ниток. 11.Заєць тоді сміливий, коли лев у клітці. 12.Лаяв заєць вовка, тільки вовк того не чув. 13.І по заячому сліду іноді знаходять вовка. 14.Зловив зайця за хвіст. 15.Видно зайця по вухах. 16.Листопадовий день – що заячий хвіст.
Заєць навідується до саду - зима буде сувора.
Заєць - гризун великого розміру. У нього довгі ноги, великі вуха і короткий хвіст. Пухнасте хутро зайця влітку сіре, а взимку біле. Заєць живе на поверхні грунту. Він ніколи не риє нори. Взимку все біле, от і зайчик білий.
Заєць - найшвидша тварина. Він може розвинути швидкість до 70 км/год. А живе 15 років
Заєць у лузі сіно косить,
А маленькі зайчата,
У густому лісі під старезним дубом жила заяча сім'я.
Хто спить, а очей не жмурить.
Любить ласувати соковитою травичкою, а коли її немає, то обгризає кору на деревах і кущах.
Календар - спосіб числення днів у році. Таблиця чи книжка з перерахуванням усіх днів року. Розподіл у часі окремих видів діяльності.
До витоків слова. Календарем древні римляни називали перші числа кожного місяця, за якими жерці вели відлік часу. Календарі ум у них означало «довідник, яким жерці користуються при своїх розрахунках».
Словосполучення. Маленький, новий, настінний, відривний, перекидний, настільний, старий, жіночий, сонячний, астрологічний, юліанський, григоріанський.
Календар висить, лежить, виданий;подарували календар.
Спільнокореневі слова. Календар, календ арик, календарний.
1.Кожна сім'я має свій календар. Календар – це розклад роботи сонечка на весь рік. Залюбки читаємо дитячий календар «Дванадцять місяців». Юлія колекціонує кишенькові календ арики. Сьогодні зірвали останній листочок календаря.
2.В Україні за православним календарем новорічне свято відзначають 14 січня за новим стилем
3.Петрикові 6 років. Він піде у 2 клас. Йому подарували новий портфель, пенал. Купили нові черевики. Щодня заглядає хлопчик у календар, чекає першого вересня.
4.Перший місяць осені за календарем - вересень.
Килим – тканий з візерунками виріб, переважно ворсистий, що використовується для вкривання підлоги, оздоблення стін.
Словосполучення. Новий, красивий, турецький, український, малий, великий,
Спільнокореневі слова. Килим, килимок, килимковий, килимарка, килимарство, килимарський, килимовий.
1.Заіскрився пухнастий сніговий килим.2.Килими квітів розстелилися навкруги.3.Густим килимом вкривають теплу землю фіалки.4.За вікном сіріло зимове небо, земля спала під сніговим килимом.5.Гаптує вечір жовтим шовком блакитні килими.
За вікнами земля.
Сніжиночками білими
Видзвонює зима.
Медаль – знак переважно у вигляді круглої металевої пластинки з рельєфним зображенням і написом, що встановлює держава як нагороду за особливі заслуги, трудові та бойові подвиги.
До витоків слова. Слово запозичене з французької мови, утворене від латинського metallum метал. Спільнокореневі слова. Медаль, медальний, медальйон, медальєр (гравер, який виготовляє штампи медалей, печаток), медаліст.
Словосполучення. Трудова, бойова, спортивна, золота, срібна, бронзова, ювілейна, старовинна, польська, шоколадна.
Нагородити медаллю. Залишитися без медалі. Боротьба за медаль. Колекція медалей.
Мужньому пожежникові вручили медаль. Команда біатлоністів завоювала золоті медалі. Почалася урочиста лінійка. На почесному місці – медалісти.
Метро - міська електрична залізниця, що проходить під землею в тунелях, а на поверхні – по мостах-естакадах або по спеціально відведених ділянках вулиці, а також – станції цієї залізниці.
До витоків слова. Слово запозичене з французької мови. Французькі інженери назвали паризьку підземну дорогу метрополітен – «столична». Пасажири скоротили це довге слово до короткого – «метро».
Словосполучення. Нове, старе, красиве, неповторне, київське, харківське.
Станція метро. Вхід в метро. Відстань до метро. Будувати метро. Користуватися метро.
Метро закривається, відкривається, працює.
Синоніми. Метро, метрополітен, підземка.
Цей туди, а той - сюди.
Їдем з татом на….
Мчать у тунелях під Києвом блакитні поїзди метро.
Сміється сонечко вгорі. В метро вбігають школярі.
Неділя – назва сьомого дня тижня, загального для відпочинку.
Спільнокореневі слова. Неділя, неділька, неділенька, недільний, недільник, щонеділі.
Словосполучення. Минула, наступила, найближча, кожна, довгождана.
Ніч з суботи на неділю. Прогноз погоди на неділю. Прочитати, відвідати, зробити в неділю.
Неділя наближається, підходить, наступила, прийшла.
1.Неділя – час вимушеного безділля.2.І будень, і неділя - лінивому
все безділля.3.Як неділя, то й сорочка біла.4.А субота з хлібомсіллю5.Привела сестру - неділю.
Понеділок - назва першого дня тижня.
Словосполучення. Перший, останній, добрий
Рано-вранці, в понеділок
Звеселило всіх пташок,
Задзюрчав блідий струмок.
Привітали ….
Помилка – неправильність у рахуванні, написанні та ін. Неправильність у вчинках, міркуваннях.
Словосполучення. Випадкова, груба, негруба, важлива.
Їх знати повинні усі до пуття
Буває помилка - загроза здоров'ю,
Буває помилка - дорожча життя!
Портфель – 1) спеціальна чотирикутна сумка, призначена для носіння ділових паперів; 2) посада міністра.
Портфель – це назва сумки із застібкою, в якій носять книжки, зошити, олівці, тощо.
До витоків слова. Слово запозичене з французької мови, утворене від porter – носити, і feuille – лист, тобто портфель – це те, в чому носять аркуші паперу. Родичами даного слова є «портмоне» (те, в чому носять гроші), «портсигар» (те, в чому носять сигарети).
Спільнокореневі слова. Портфель, портфелик, портфельчик.
Словосполучення. Новий, старий, зручний, малий, шкіряний, учнівський, добрий, міцний, подарований, забутий, яскравий, доччин.
Покласти у портфель. Носити у портфелі. Тішитися портфелем.
Синоніми. Портфель, сумка, течка.
І в школі дружать дві сестри,
Хоч приклад з них бери.
Зразкові в поведінці,
В портфелях по дванадцять.
Та ще зошитів з десяток,
Чи носитиму дванадцять.
Петрикові 6 років. Він піде у 2 клас. Йому подарували новий портфель, пенал. Купили нові черевики. Щодня заглядає хлопчик у календар, чекає першого вересня.
Не забуваємо скласти звечора портфель.
І книгу хорошу у кожній з осель лишав для людей цей чудовий портфель. Леся склала у портфелик книжки і зошити. Завтра Петрик іде до школи вперше. А сьогодні він приміряє новий портфелик. Тішиться Петрусь портфелем.
Предмет – певна річ, що використовується для чогось.
Спільнокореневі слова. Предмет, предметний.
Словосполучення. Великий, новий, старий, цікавий, твердий, важкий.
Предмет бачити, предметом робити, зображувати предмет.
На столі знаходився невідомий предмет. Кожен підходив, оглядав, намагався збагнути: що ж це таке?
Середа – назва третього дня тижня.
Словосполучення. Перша, остання
У середу, як потемніло,
Задощило, загриміло.
Стих в саду і спів пташок,
Заросився моріжок.
1.Не сунься, середа, поперед четверга.2.Скривився, як середа на п'ятницю.3.Воно як трапиться: коли середа, а коли п'ятниця.4.Як прийшла середа, то вчепиться біда.
Рано-вранці в середу пригнав Прокіп череду.
Театр – установа, організація, що здійснює сценічні вистави певним колективом артистів, а також приміщення, де відбуваються вистави. Вид мистецтва, що відображає життя у сценічній дії, яка здійснюється акторами перед глядачами.
До витоків слова. Слово запозичене з французької мови, утворене від грецького meampoy – місце для видовищ.
Синоніми. Театр, арена. Театральний, сценічний.
Спільнокореневі слова. Театр, театрал, театральний.
Словосполучення. Відомий, малий, великий, ляльковий, драматичний, музичний, Львівський, старий, популярний, дитячий.
Ходити в театр. Площа перед театром.
Олена запропонувала створити маленький театр. У театрі прем'єра вистави. До театру треба їхати тролейбусом. У театрі не можна шуміти, голосно розмовляти.
Прийшов дивитись – то дивись!
До витоків слова. Учитель – від «чути»: він навчає, викладає якийсь предмет у школі. Педагог по-грецьки – «дітовод», «вихователь».
Спільнокореневі слова. Учитель, учителька, вчителька, учительство, учительська, учителювати.
Словосполучення. Молодий, новий, досвідчений, строгий, добрий, улюблений, сільський, перший, черговий.
Професія вчителя. Допомагати вчителю.
Це мудрий наш ….
Вранці він заходить у клас
1.Пояснення вчителя слухаємо уважно і тому не затрачаємо багато часу на домашні завдання. 2.Разом з вчителькою діти ходили до дитячого садка.3.Я пам'ятаю вчительку мою, просту, і скромну, і завжди спокійну.4.Любо нам у рідній школі, де учитель нас навчає, учить рідний край любити, так, як батько, нас кохає.5.Наталка уважно слухала пояснення вчителя.6.Нам батьки і вчителі хочуть щастя на землі. Щоб усе ми розуміли, щоб нове добро творили.7.Заходить вчитель - треба встати.8.Учителька дала завдання прочитати оповідання про героїв.
Учителю! Як ми тебе любимо,
Як слухали тебе в полоні юних мрій.
Читання – те, що читають, читаний текст; дія за значенням слова читати 2) цикл доповідей-лекцій, що проводяться, як правило, періодично.
Спільнокореневі слова. Читання, читач, читанка, читати, читаний, читальний, читальня.
Словосполучення. Виразне, швидке, чітке, повільне, мовчазне, голосне, тихе, плавне, монотонне, домашнє, позакласне, колективне, індивідуальне, самостійне
Урок читання. Читання твору, листа, казки. При читанні тексту. Задоволений читанням.
1.При читанні будь уважним до кожного слова. 2.При читанні дотримуйся правил вимови. 3.Учні добре підготувалися до уроку читання.
У читальному залі бібліотеки влаштували виставку книг про козаків. На урок позакласного читання прийшов відомий поет. Він читав школярам свої вірші. Олег любить читати історичні оповідання.
Червоний – колір крові та його близьких відтінків.
До витоків слова. Називають ще кольором борні і вірності. У староукраїнських памятках червоний колір має такі назви: червений, червлений, черлений, челлений. Його назва походить від назви особливого виду комах – червеців, з яких виготовляли червону фарбу.
Прикметник червоний належить до досить поширених в українській мові у термінологічних назвах ( червоне дерево, Червоне море та ін) і особливо у фольклорі ( червона калина, червона китайка, червона хустина, червоні чоботи)
Ще у мові стародавніх римлян знаходимо декілька відтінків червоного кольору: рубіновий, пурпуровий, багряний, кораловий. В українській мові теж відомі ці слова. Наприклад, пурпуровий – це суміш червоного і синього; кораловий – суміш червоного з жовтим; багряний – яскравий, чистий червоний ( багровий – густий червоний колір). До речі, у Стародавньому Римі пурпуровий одяг носив лише імператор, оскільки фарба ця коштувала надто дорого. Її добували з черепашок середземноморських равликів (з 10 тисяч черепашок видобували лише один грам фарби).
Інші відтінки червоного кольору: калиновий – колір калинових ягід; малиновий – колір спілої малини; кривавий – колір крові; рудий – червоно-жовтий колір (стосується, як правило, обличчя та волосся людини, рідше – шерсті тварини).
Спільнокореневі слова. Червоний, червоненький, червонуватий, червоніти, почервоніння, червонястий.
Синоніми. Червоний, багряний, пурпуровий, вогняний, рубіновий.
Словосполучення. Червоний колір, листок, олівець. Червона стрічка, фарба, смужка. Червоне намисто, плаття.
Прикмети. Якщо місяць червоний, буде вітер. Небо червоніє перед вітряною погодою. Сонце перед заходом червоне – на вітер.
Коли так кажуть? Червоний як рак – багровий від гніву чи сорому.
Проходити червоною ниткою – бути основним, головним, провідним у чому-небудь.
1.Червоним полум'ям горять осики.2.З-за обрію легко випливало червоне, як жар, сонце.3.На клумбах палахкотять червоні сальвії.4.Червоні черешні полум'ям горіли на сонці.5.На клумбах полум'яніють червоні троянди, пурпурові гладіолуси.6.Червоне сонце сховалося за лісом.7.Дід став на воротах у червоних чоботях. 8.На клумбі палахкотять червоні тюльпани.9.На червоній калині соловейко гніздо в'є.
Черговий – той, хто виконує в порядку черговості які-небудь обов'язки; той, хто працює за особливим графіком, включаючи такі дні й години, коли інші подібні заклади вихідні
Спільнокореневі слова. Черговий, черга, чергування, чергувати.
Словосполучення. Черговий лікар, клас, міліціонер, магазин. Чергова група, аптека, медсестра, машина.
Синоніми. Наступний, найближчий.
Коли так кажуть? Іти своєю чергою – відбувається саме по собі.
1.Я чергую перший раз, зранку я прибрала клас. 2.Черговий чекав телефонного дзвінка. 3.В їдальні чергували п'ятикласники. Степан і Оля прийшли до школи раніше за всіх. Сьогодні вони чергові. 4.Під час чергування треба стежити за чистотою в класі. 5.Завтра чергуватимуть Юля і Василь.6.Тебе назначили черговим у класі.
Черевики – вид невисокого взуття переважно на шнурках.
Спільнокореневі слова. Черевики, черевички.
Словосполучення. Нові, старі, шкіряні, зручні, дитячі, чоловічі, жіночі, імпортні, високі, низькі, брудні, тісні, чорні.
Черевики купувати, міряти, мити, чистити, дарувати, шнурувати.
Ходити в черевиках. Шнурки до черевиків.
Коли так кажуть? Два черевики (чоботи) – пара – двоє однакових людей, вартих одне одного.
Чищу, чищу черевички, черевички невеличкі.
Женчик-бренчик невеличкий, на женчику черевички.
1.Сидять два коти, у них два хвости.
2.Два братики-вусатики,
3.Жовті, чорні і біляві, вони завжди ходять у парі.
Купив бусол черевички недорого, із м'якого листя вербового. Настя взула черевички, пов'язала хустку і вийшла у двір.
Коли так кажуть? Після дощику в четвер – невідомо коли, ніколи.
Краще тепер, ніж у четвер. Хто в четвер скаче, той в п'ятницю плаче.
Маю четверо сестер, звуть мене усі четвер.
А пополудні, в четвер.
Шофер – водій автомобіля.
До витоків слова. Слово запозичене з французької мови «chauffeur» - первісне значення «істопник» - людина, яка нагріває (топить) парові автомобілі.
Спільнокореневі слова. Шофер, шоферський, по-шоферськи, шофер юга.
Словосполучення. Хороший, досвідчений, справжній, знайомий.
Шофер-любитель. Шофер автобуса, машини, таксі.
Професія шофера, курси шоферів. Дякувати шоферові.
Шофер сідає в машину, виходить із машини.
Синоніми. Шофер, водій.
Тести, речення.
І до машини поспіша -
1.Кілька місяців мій старший брат ходив на шоферські курси. 2.Тато Павлика шофер.3.Куртка шофера пахне бензином. Наш сусід працює шофером.
Ясен – дерево з перистими листками і важкою пружистою деревиною.
Спільнокореневі слова. Ясен, ясенок, ясеновий.
Словосполучення. Молодий, стрункий, високий, старий, товстий, розлогий.
Під ясенем стояти, сидіти. На ясені побачити. На ясен вилізти. Злісти з ясена. За ясеном заховатися.
Ясен росте, хитається, скидає, кидає тінь, засох.
Я дерево-красень, а зовуть мене….
1.Стоїть на краю села гордий красень. Ніби вийшов зустрічати когось із далекої мандрівки. Когось мудрого й сильного.
2.На зріст високий - до п'ятдесяти метрів, розлогий, листки великі, довгастої форми. Кора на стовбурі темнувато-зелена, гладенька.
3.Манить до себе ясен своєю неприхованою дужістю, красою. За це й люблять його на Україні.
4.Ясен можна побачити майже біля кожної садиби. За силу та красу в Україні ясен називають ще деревом Геракла.
5.Ясени ледь-ледь шуміли у мене під вікном. На шкільному подвір'ї ростуть два ясени. Іван і Йосип повісили на ясенах шпаківні. Сичі в гаю перекликались, та ясен раз у раз скрипів. На сонці ясен и горять, спадають ягоди з шовковиць. Маленькі ясени посадили поруч з кленом.