Про формуваннях у Червоній Армії, які були
складені за національною ознакою h2>
Генерал-майор у відставці В.В. Градосельскій p>
В
початку Великої Вітчизняної війни Червона Армія зазнала значні людські
втрати. До осені 1941 року обстановка на фронтах вимагала прийняття
негайних заходів щодо додаткової мобілізації людських ресурсів, а також
прискорення підготовки військово-навчених контингентів. У цих умовах знову
повернулися до ідеї створення національних військових формувань. Згідно
рішенням ЦК ВКП (б), Державного Комітету Оборони, РНК СРСР робота по
підготовки резервів і формування військових частин для фронту мала
проводиться на місцях під керівництвом партійних органів і командування військових
округів. Вже в 1941 році, а особливо з весни 1942 року в діючу армію
стали прибувати національні військові з'єднання і частини із Закавказзя, Середньої
Азії, Казахстану, Башкирії і Татарстану. Цікавий той факт, що перший
національним з'єднанням в роки Великої Вітчизняної війни стала 201-я
Латиська стрілецька дивізія, створена за спеціальним рішенням
Державного Комітету Оборони № 383 від 3 серпня 1941 року. Дивізія на 70
відс. була укомплектована добровольцями. З них громадяни Латвійської РСР
склали приблизно 90 проц.: латишів - 51 проц., росіян - 26, євреїв - 17,
поляків - 3, інших національностей - 6 проц. Дивізія вела успішні бойові
дії у складі 33-ї армії Західного фронту (з 5 грудня 1941 по 10 січня
1942 р.); з лютого по жовтень 1942 року вона брала участь у боях під Старою
Русою у складі 1-ї ударної армії; з 15 жовтня 1942 201-а дивізія стала
називатися 43-й гвардійської стрілецької Латиської дивізією, а в 1 944 році за
оволодіння р. Ригою вона отримала найменування "Ризька". p>
Що
стосується Закавказзя та Середньої Азії, то тут доводилося відтворювати дивізії і
полки, сформовані ще до 1938 року. І фронт. У числі перших з 11
з'єднань і частин на фронт були відправлені: 47-а і 9-та Грузинські
гірськострілецькі дивізії; 63-я Грузинська стрілецька дивізія; 306-й Кавказький
(грузинський) стрілецький полк; 77-а Азербайджанська і 76-я Вірменська стрілецькі
дивізії, 20-а Таджицька і 18-а Туркменська кавалерійські дивізії, 1-а
Туркменська гірськострілецька і 72-я Туркменська стрілецька дивізії; 19-а
Узбецька кавалерійська дивізія. P>
Однак
цього було явно недостатньо. Державний Комітет Оборони 13 листопада 1941
року приймає постанову № 894 про формування національних військових
з'єднань і частин у 11 союзних і 4 автономних республіках. На виконання
цієї постанови штабу Закавказького фронту і штабам відповідних військових
округів належало сформіровать12 стрілецьких і гірськострілецький, 19 кавалерійських
дивізій і 15 стрілецьких брігад1. Крім того, згідно з постановами ДКО СРСР
від 18 грудня 1941 № 1041 і року формувалися 16-я Литовська стрілецька
дивізія і два естонські стрілецькі дивізії (7-а і 249-я) 2. Всього ж у
листопаді-грудні 1941-го і в перші місяці 1942 року була розгорнута робота по
формуванню 49 національних p>
Велика
частина стрілецьких і гірськострілецької дивізії в міру завершення формування
убували в діючу армію, що стосується кавалерійських дивізій, то з
передбачених 19 повністю завершили формування і убутку на фронт тільки
шість: Таджицька, Туркменська, Узбецька, Калмикская, Башкирська і
Кабардино-Балкарія, решта 13 формування не завершили. Їх
розформування було здійснено в різні строки. Наприклад, 5 узбецьких - у березні-липні
1942 року, 2 туркменських - одна в березні 1942-го, інша в лютому 1943 року і
т.д.3 Особовий склад у міру розформування використовувався для комплектування
інших частин, а також для підготовки військово-навчених резервів у запасних і
навчальних підрозділах. З 15 запланованих стрілецьких бригад були повністю
сформовані шість, решта дев'ять згідно з наказом Ставки Верховного
Головнокомандування № 0051 від 16 березня 1942 року були расформіровани4. Крім
цих з'єднань були сформовані два управління стрілецьких корпусів: у
вересні 1942 року - 8-го естонського, у червні 1944-го-130-го латиського. У травні
1943 року була створена окрема Латиська авіаескадрилья, на базі якої до 17
Червень завершилося формування 1-го Латиського бомбардувального авіаційного
полку, удостоєного за заслуги у боях почесного найменування
"Режіцкій" 5. Треба відзначити і той факт, що в серпні 1942 року
директивою заступника наркома оборони СРСР на Далекосхідному фронті була
сформовано 88-а окрема стрілецька бригада, укомплектована громадянами
СРСР китайської національності. Вона брала участь у бойових діях 2-го
Далекосхідного фронту в період з 9 серпня по 2 вересня 1945 року. P>
Всього
ж в роки Великої Вітчизняної війни в Червоній Армії налічувалося 66 національних
військових формувань, серед яких 26 стрілецьких і гірськострілецької дивізії,
22 кавалерійські дивізії і 18 бригад стрілецьких. З цієї кількості 37
формувань брали участь у боях на фронтах: 23 стрілецькі і
гірськострілецькі дивізії, 6 кавалерійських дивізій, 8 стрілецьких бригад.
Формування інших 29 національних з'єднань і частин не завершилося, і
вони були розформовані. p>
ВЗАГАЛІ
формування національних військових частин і з'єднань тривало всю війну в
зв'язку з їх важкими втратами в особовому складі. Частини також виводилися в тилові
райони до місць колишньої дислокації фактично для переформування. Наприклад,
двічі формувалися азербайджанські 77-а гірськострілецька, 416-а і 233-я
стрілецькі дивізії, а також 392-я Грузинська стрілецька дивізія. У ході битви
за Кавказ восени 1942 року ряд загальносоюзних дивізій вивели на переформування в
Закавказзі, де вони, поповнені місцевим населенням, стали, по суті,
національними. Так, заново комплектувалася на території Грузії в серпні 1942
року 276-та стрілецька дивізія, сформована в липні 1941 року в Курській
області; до Вірменії була виведена 261-та стрілецька дивізія, сформована в
початку Великої Вітчизняної війни в Одеському військовому окрузі, (укомплектована
в основному вірменами, вона стала іменуватися Вірменської); 349-та стрілецька
дивізія, сформована перед війною в Астрахані, була переформована в
Грузії, після чого стала національною грузинської дівізіей6. P>
Втрати
в особовому складі національних з'єднань і частин у роки Великої Вітчизняної
війни окремо не враховувалися. Разом з тим вони, як і в усіх інших військах,
були неминучі. Для їх заповнення в республіках створили мережу запасних полків і
батальйонів, в яких проходили підготовку військовозобов'язані і призовники за відповідними
військовими спеціальностями (стрілки, кулеметники, гранатометники, зв'язківці і т.д.).
Така система підготовки давала можливість враховувати національні традиції та
звичаї, дозволяла особовому складу швидше адаптуватися до суворих умов
бойової обстановки і істотно підвищувати згуртованість, бойове злагодження
підрозділів. Створювалися також умови для виховання у покликаних почуття
гордості за земляків, які проявили мужність і хоробрість на полях битв,
прагнення помножити їх бойову славу. p>
За
завершенні навчання особовий склад маршовими ротами прямував до чинних
національні з'єднання і частини. У ході бойового навчання тривалістю до трьох
місяців значний час приділялося вивченню російської мови, розуміння
основних команд, що вживаються в бойовій обстановці. p>
Треба
відзначити, що в роки війни широко практикувалося перейменування національних
військових формувань. Наприклад, 87-а Туркменська окрема стрілецька бригада
була перетворена в 76-ту стрілецьку дивізію; 100-я Казахська стрілецька бригада
- В 1-у стрілецьку дивізію; 16-я Литовська стрілецька дивізія - в 16-у
стрілецьку Литовську Червонопрапорну Клайпедську дивізію і т.д. p>
Значення
національних військових формувань у ході бойових дій настільки зросла,
що 1 лютого 1944 Верховною Радою СРСР був прийнятий закон, що дозволяє
кожній союзній республіці мати свої військові формування. На республіки при
це була покладена відповідальність за їх укомплектованість особовим складом,
транспортом, кіньми і т.п. Розміщення і матеріальне забезпечення національних
частин і з'єднань до повного формування та передачі до складу Збройних Сил
вироблялися також за рахунок ресурсів республік і автономних областей. p>
В
післявоєнний період національні військові формування проіснували до середини
50-х років, потім було прийнято рішення знову повернутися до екстериторіальною
принципу комплектування військ. p>
В
сучасних умовах, коли відбувся розпад СРСР, проблема національного
військового будівництва набула зовсім інші військово-політичні та
соціально-економічні аспекти. p>
ПЕРЕЛІК
НАЦІОНАЛЬНИХ з'єднань і частин Червоної Армії в роки Великої ВІТЧИЗНЯНОЇ
ВІЙНИ p>
АЗЕРБАЙДЖАНСЬКА p>
77-а
гірськострілецька дивізія (ГСД) (перша формування). Сформована в 1919 р.
Баку з робочих загонів. З 25 травня 1942 переформована в 77-ту стрілецьку
дивізію (сд) (Азербайджанської). Брала участь у бойових діях з грудня 1941
по березень 1942; зазнала великих втрат і виведена на переформування. p>
77-а
стрілецька дивізія (сд) (друге формування). За бойові успіхи стала
іменуватися 77-та стрілецька Сімферопольська Червонопрапорна, ордена Суворова
дивізія імені Серго Орджонікідзе. p>
402-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в серпні 1941 р. на Закавказькому фронті.
Брала участь у боях з 1 жовтня 1941 р. по 90 березня 1943 р., зазнала втрат і
перебувала в резерві Закавказького фронту. p>
416-я
стрілецька дивізія (сд) (друге формування) Сформована у березні 1942 р. на
Закавказькому фронті. Брала участь у боях з 15 травня 1942 р. у складі 44, 58 28,
3-й гв. армій, 4-й і 3-й ударних армій. За бойові успіхи стала іменуватися
416-та стрілецька Таганрокская Червонопрапорна, ордена Суворова Азербайджанська
дивізія. p>
223-я
стрілецька дивізія (сд) (друге формування). Сформована в серпні 1941 р.
на Закавказькому фронті. Брала участь у боях у складі 44, 58, 37 і 7-й гв.
Армій. За бойові успіхи стала називатися 223-та стрілецька Белградська
Червонопрапорна Азербайджанська дивізія. P>
ВІРМЕНСЬКА p>
76-а
гірськострілецька дивізія (ГСД). У листопаді 1921 р. був сформований Окремий вірменський
полк на базі партизанських загонів і бойових дружин. У лютому 1921 р. полк
розгорнутий у 1-у Вірменську стрілецьку бригаду, а у вересні 1922 р. - у
стрілецьку дивізію. З червня 1936 р. - 76-а гірськострілецька дивізія (ГСД).
Брала участь в бойових діях. У листопаді 1941 р. перетворена і стала
іменуватися 51-а гвардійська стрілецька Вітебська ордена Леніна,
Червонопрапорна Вірменська дивізія імені К.Є. Ворошилова. P>
409-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в серпні 1941 р. на Закавказькому фронті.
Брала участь у бойових діях з грудня 1942 р. у складі 44, 37, 46 і 57-й
армій. За бойові успіхи нагороджена орденом Богдана Хмельницького і отримала
почесне найменування "Кіровградська-Братиславська". p>
408-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в серпні 1941 р. на Закавказькому фронті.
Брала участь у бойових діях з вересня по листопад 1942 р., зазнала великих
втрати і розформована. p>
89-а
стрілецька дивізія (сд). Сформована у вересні 1941 р. За бойові успіхи
нагороджена орденами Червоного Прапора і Червоної Зірки і отримала почесне
найменування "Таманська". p>
ГРУЗИНСЬКІ p>
47-а
гірськострілецька Червонопрапорна дивізія імені т. Сталіна. Сформована в червні
1922 Брала участь у бойових діях з вересня 1941 по червень 1942
Припинила існування в оточенні у складі 6-ї армії. P>
69-а
гірськострілецька ордена Червоної Зірки дивізія імені М.В. Фрунзе. Сформована в
квітні 1924 Брала участь у бойових діях з вересня 1941 по червень 1942
Припинила існування в оточенні у складі 44-ї армії. P>
414-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована у березні 1942 р. на Закавказькому фронті.
Брала участь у бойових діях у складі 44, 37, 58 і 46-ї армій. Нагороджена
орденом Червоного Прапора і отримала почесне найменування "Анапська". p>
406-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в серпні 1941 р. на Закавказькому фронті.
Брала участь у бойових діях у складі 46-ї армії з 17 по 28 січня 1942 р.,
потім з травня по грудень 1942 Із січня 1943 р. - у резерві Закавказького
фронту. p>
296-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в липні 1943 р. на Закавказькому фронті. У
боях участі не приймала, полягала в резерві Закавказького фронту (друга
формування). p>
392-я
стрілецька дивізія (сд) (перший формування). Сформована в серпні 1941 р.
на Закавказькому фронті. Брала участь у бойових діях з грудня 1941 по січень
1942 р., у складі 44-ї армії; з травня по вересень 1942 р., у складі 37-ї армії.
Понесла великих втрат. P>
392-я
стрілецька дивізія (сд) (друге формування) Сформована в грудні 1942 р. на
Закавказькому фронті. У бойових діях участі не приймала, полягала в
резерві Закавказького фронту. p>
276-я
стрілецька дивізія (сд) (друге формування). Сформована у вересні 1942 р.
на Закавказькому фронті. За бойові успіхи двічі нагороджена орденом Червоного
Прапора і отримала почесне найменування "Темірюкская". P>
349-я
стрілецька дивізія (сд) (друге формування). Сформована у вересні 1942 р.
У бойових діях участі не приймала, полягала в резерві Закавказького
фронту. p>
9-а
гірськострілецька дивізія (ГСД). Сформована в 1941 р. як 1-а стрілецька
Кавказька дивізія. У 1928 р. присвоєно ім'я ЦВК РСР Грузії, нагороджена почесним
революційним Червоним Прапором, в 1936 р. - орденом Червоної Зірки. Брала
участь у бойових діях. У вересні 1943 р. дивізія стала іменуватися 9-а
пластунська стрілецька (гірськострілецька) Краснодарська Червонопрапорна, орденів
Кутузова та Червоної Зірки добровольча дивізія. P>
306-й
Кавказький стрілецький полк (сп). Сформований в 1919 р. У 1936 р. отримав
найменування 25-й стрілецький полк імені ЦВК АРСР Аджарії. Брав участь у
бойових діях. За бойові успіхи нагороджений орденом Суворова і отримав
найменування - 36-й механізований ордена Суворова полк (у складі 9-й
мотострілецької дивізії). p>
ТАДЖИЦЬКА p>
20-та
гірничо-кавалерійська дивізія (ГКД). Сформована до Великої Вітчизняної війни.
Брала участь в бойових діях. За бойові успіхи у вересні 1943 р.
отримала нове найменування - 17-а гвардійська кавалерійська Мозирської ордена
Леніна, Червонопрапорна, орденів Суворова і Кутузова дивізія. P>
104-я
кавалерійська дивізія (кд). Сформована в листопаді 1942 р. Формування НЕ
завершене, особовий склад звернений на комплектування запасних частин. p>
98-я
і 99-а стрілецькі бригади (СБ). Формування розпочато в грудні 1941 р.
Формування не завершено. У березні 1942 р. особовий склад звернений на
комплектування запасних частин. p>
ТУРКМЕНСЬКА p>
18-а
кавалерійська дивізія (кд). Сформована у вересні 1932 р. Брала участь у
бойових діях з листопада 1941 по 7 серпня 1942 р., зазнала великих втрат і
розформована. p>
1-а
Туркестанська гірськострілецька дивізія (ГСД). Сформована в травні 1922 р. У червні
1936 перейменована в 86-ю Туркестанської гірськострілецьку дивізію. Брала
участь у бойових діях. У жовтні 1943 р. перейменована в 128-у гвардійську
гірничо-стрілецьку Туркестанської Червонопрапорну дивізію. p>
97-а
і 98-а кавалерійські дивізії (кд). Формування розпочато в листопаді 1941 р.
Формування не завершено. У 1943 р. Дивізії розформовані, особовий склад
звернений на комплектування інших формувань. p>
87-а
окрема стрілецька бригада (осб). Сформована в грудні 1941 р. Брала
участь у бойових діях з жовтня 1942 р. по 9 квітня 1943 р. У складі 27-й
та 11-ї армій. Перетворена в 76 стрілецьку дивізію (другу формування). P>
88-ма
окрема стрілецька бригада (осб). Формування розпочато в грудні 1941 р.
Формування не завершено. У березні 1942 р. розформована. P>
72-а
гірськострілецька дивізія (ГСД). Сформована в липні 1922 Брала участь у
бойових діях, зазнала великих втрат і в грудні 1941 р. розформована на
Південно-Західному фронті. P>
УЗБЕЦЬКОМУ p>
19-а
кавалерійська дивізія. Сформована до Великої Вітчизняної війни. У липні 1941
р. в боях зазнала великих втрат. Розформована на Південно-Західному фронті. P>
90-а
окрема стрілецька бригада (СБ). Сформована в грудні 1941 р. Брала участь у
бойових діях з жовтня 1942 р. по січень 1943 Понесла великих втрат і в
складі 3-ї армії розформована. p>
94-я
окрема стрілецька бригада (СБ). Сформована в грудні 1941 р. Брала участь у
бойових діях з жовтня 1942 р. по січень 1943 Понесла великих втрат і в
складі 3-ї армії розформована. p>
89,
91, 92, 93, 95, 96 і 97-а окремі стрілецькі бригади (СБ). Формування
розпочато в грудні 1941 р. Форми?? ованіе не завершено. Особовий склад звернений на
комплектування навчальних та запасних частин. p>
99,
100, 101, 102 і 103 кавалерійські дивізії (кд). Формування розпочато в грудні
1941 Формування не завершено. У червні-липні 1942 р. розформовані. P>
КАЗАХСЬКА p>
100-я
стрілецька бригада (СБ). Сформована в грудні 1941 р. Брала участь у
бойових діях з жовтня 1942 р. по вересень 1943 р. У грудні 1943 р.
перетворена в 1-у стрілецьку дивізію. Нагороджена орденом Червоного Прапора і
отримала почесне найменування "Берестейська" (друге формування). p>
105
і 106 кавалерійські дивізії (кд). Формування розпочато в грудні 1941 р.
Формування не завершено, в серпні 1942 р. воно було припинено. Особистий
склад звернений на комплектування інших формувань. p>
101-а
окрема стрілецька та 102-та стрілецька бригади. Сформовані в грудні 1941 р.
Брали участь у бойових діях з жовтня 1942 по липень 1944 р. у складі
39-й і 4-й ударних армій, в яких і були розформовані. P>
КИРГИЗЬКА p>
107,
108 і 109 кавалерійські дивізії (кд). Формування розпочато в грудні 1941 р.
червні-серпні 1942 р. формування було призупинено, а особовий склад звернений
на комплектування інших формувань. p>
ЕСТОНСЬКА p>
8-й
стрілецький корпус (управління). Сформовано в грудні 1942 р. на базі 7-й і
249-ї стрілецьких дивізій (сд). СК (управління) брав участь у бойових
діях з грудня 1942 р. В 1945 перетворено на 41-й гвардійський
стрілецький Естонську Талліннський корпус. p>
249-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в грудні 1942 р. Брала участь у бойових
діях з червня 1942 р. у складі 42-й і 1-й ударних армій. У 1945 р.
перетворена в 122-у гвардійську стрілецьку Естонської Червонопрапорну дивізію. p>
7-а
стрілецька дивізія (сд). Сформована в січні 1942 р. Брала участь у
бойових діях з листопада 1942 р. у складі 3-й і 1-й ударних, 8-й і 42-й
армій. У 1945 році перетворена в 118-у гвардійську Естонської стрілецьку
Талліннської Червонопрапорну дивізію. P>
ЛИТОВСЬКОЇ p>
16-а
стрілецька дивізія (сд). Сформована в лютому 1942 р. Брала участь у бойових
діях з грудня 1942 р. у складі 2-ї танкової, 48, 10, 6-ї гвардійських і
4-ї ударної армій. Нагороджена орденом Червоного Прапора, отримала почесне
найменування "Клайпедська". p>
ЛАТВІЙСЬКА p>
130-й
стрілецький корпус (управління). Сформовано в червні 1944 р. СК (управління)
брав участь у бойових діях. Бойові успіхи відзначено орденом Суворова. P>
201-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в серпні 1941 р. Брала участь у
бойових діях з грудня 1941 р. у складі 33-й і 1-ї ударної армій. З
Жовтень 1942 отримала найменування 43-й гвардійської стрілецької Латиської
дивізії. У 1944 р. за оволодіння Ригою присвоєно почесне найменування
"Ризька". P>
308-я
стрілецька дивізія (сд). Сформована в січні-жовтні 1944 р. За успішні
бойові дії стала іменуватися 308-ї стрілецької Латиської Червонопрапорної
дивізією. p>
КАЛМИКСКІЕ p>
110-а
кавалерійська дивізія (кд). Сформована в листопаді 1941 р. Брала участь у
бойових діях з травня 1942 р. у складі 51-ї армії і 4-го гвардійського
кавалерійського корпусу, зазнала великих втрат в особовому складі і розформована. p>
111-а
кавалерійська дивізія (кд). Сформована в листопаді 1941 р. Формування НЕ
завершено. У березні 1942 р. особовий склад звернений на комплектування запасних і
навчальних частин p>
БАШКИРСЬКА p>
112-я
кавалерійська дивізія (кд). Сформована в листопаді 1941 р. Брала участь у
бойових діях. За успішні бойові операції дивізія в лютому 1943 р.
отримала нове найменування - 16-а гвардійська кавалерійська Башкирська
Чернігівська ордена Леніна, Червонопрапорна орденів Суворова і Кутузова
дивізія. p>
113-я
кавалерійська дивізія (кд). Формування розпочато в листопаді 1941 р. Формування
не завершено, в березні 1942 р. особовий склад звернений на комплектування інших
формувань і поповнення запасних частин. p>
Чечено-Інгушської p>
114-я
кавалерійська дивізія (кд). Формування розпочато в листопаді 1941 р. Формування
не завершено, в березні 1942 р. особовий склад направлений в запасні та навчальні
частини. p>
Кабардино-Балкарська p>
115-а
кавалерійська дивізія (кд). Формування розпочато в листопаді 1941 р. Брала
участь у бойових діях з травня по жовтень 1942 р. у складі 51-ї армії,
зазнала великих втрат і була розформована. p>
КИТАЙСЬКІ p>
88-ма
окрема стрілецька бригада (СБ). Сформована в серпні 1942 р. з числа
радянських громадян китайської національності на Далекосхідному фронті. Брала
участь у бойових діях з 9 серпня по 2 вересня 1945 р. в складі 2-го
Далекосхідного фронту. P>
Список літератури h2>
1.
Архів Генерального штабу, ф. 15, оп. 162, арк. 5, арк. 6, 41-44; ф. 15, оп. 2729,
д. 305, л. 31, 32. P>
2.
Перелік об'єднань і з'єднань Радянських Збройних Сил, що входили до складу
діючої армії в період Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років.
(Довідник). М.: Воениздат, 1993. P>
3.
Архів 1-го Управління ГОМУ Генерального штабу. Історична довідка про
з'єднаннях та частинах, створених у роки Громадянської війни як національні
формування. p>
4.
Директиви Головного Командування Червоної Армії 1917-1922 рр.. М.: Воениздат,
198878. Т. 4. С. 175, 178, 224. P>
ПРИМІТКИ. p>
1.
Архів ГШ, ф. 15, оп. 2729сс, д. 305, л. 31, 32; оп. 162сс, арк. 41-43. P>
2.
Там же, оп. 162сс, д. 5, л. 6, 41. P>
3.
Там же, оп. 312, д. 5, л.43; оп. 1б2, д. 5, л.42; оп. 362сс, д. 5, л. 40. P>
4.
Там же, оп. 162сс, д. 5, л. 41-43. P>
5.
Кірсанов Н.А. Національні формування Червоної Армії у Великій Вітчизняній
війні 1941-1945// Вітчизняна історія. 1995. № 4. С. 118. P>
6.
Кірсанов НА. У бойовому строю народів-братів. М.: Думка, 1984. С. 57. P>
7.
Говорячи про поповненні бойових втрат, варто помітити, що національні частини і
з'єднання поповнювалися не тільки з числа корінного національного населення відповідних
союзних республік, а й звичайним шляхом - із запасних і навчальних частин,
готували поповнення для Червоної Армії. Іншими словами, національні
формування в ході Вели кою Вітчизняної війни поступово ставали
інтернаціональними. p>
Для
підготовки даної роботи були використані матеріали з сайту 
p>