Публікуються тут за плануванням 
для уроків в модульній системі (урок на 90 хвилин по 2-х звичайних темах, розкладений на три міні-модулі по 30 хвилин). Редакція текстів не остаточна, текст може редагуватися для конкретного уроку в конкретному класі. Можливі окремі граматичні помилки через недостатню вичитаність тексту. Текст живий і легко копіюється
Природознавство БМ 1-2, 2018
Тема 1. Значення природничих наукових знань для
людини. Науки, що вивчають природу.
УМ1. Значення природничих наукових знань для
людини. Науки, що вивчають природу.
Мета: навчальна: повторити, узагальнити та
систематизувати знання про компоненти природи та їхні взаємозв’язки, надані
учням у початковій школі, сформувати загальні уявлення про природничі науки,
об’єкти їхнього вивчення, внесок у вивчення природи; розвивальна: сприяти розумінню ролі природничих знань у
повсякденному житті людини, їх значення, розвивати допитливість,
спостережливість; виховна: виховувати
відповідальність за майбутнє природи
Обладнання:
підручники, зошити, бібліотечні книги по темі уроку, дошка з написаними
матеріалами для уроку.
І. Організаційний момент
Вчитель
знайомиться з учнями класу, повідомляє про необхідність мати на уроках
природознавства постійно зошити, підручники, щоденники. Учні підписують свої
робочі зошити за зразком на дошці.
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
Пригадаймо, що ви
дізналися на уроках природознавства в початковій школі. Учні по черзі коротко
роблять свої повідомлення (прийом «Мікрофон»).
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
Сьогодні ми
встановимо значущість природничих знань для розуміння світу, ознайомимося з
науками, які вивчають довкілля, живу і неживу природу. Науки про природу
утворюють групу природничих наук.
ІV. ВИВЧЕННЯ НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §1 підручника:
1. Природа – усе,
що оточує людину і виникло без її втручання.
2. Тіла природи –
це різні предмети, що є в природі.
3. Явища природи
– це зміни, які відбуваються з тілами природи
4. Природничі
науки: фізика, біологія, хімія, географія, астрономія, екологія.
5. Люди, професія
яких пов’язана з природничими науками: фізики, біологи, хіміки, географи,
астрономи, екологи.
6. Загальне
знайомство з кожною окремою наукою.
V. ЗАКРІПЛЕННЯ ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями до §1 підручник (ст. 9).
2. Заповнити у
зошиті схему «Науки про природу»
Тема 2. Джерела знань про природу. Практичне
заняття №1 «Ознайомлення з довідковими виданнями природничих наук різних типів».
Мета: навчальна: навчити учнів самостійно
орієнтуватися у світі інформації, користуватися словниками, довідниками,
енциклопедіями, поглибити навички роботи учнів з періодичними виданнями,
системним каталогом; розвивальна:
сприяти усвідомленню необхідності читати, спонукати до підвищення
інтелектуального рівня учнів; виховна: допомогти
проникнути у світ нового, цікавого, прищепити любов до навчальної літератури.
ЗП2. Джерела знань про природу.
Обладнання:
підручники, зошити, довідкова література, енциклопедії, дошка з написаними
матеріалами для уроку.
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §2 підручника та додатковими матеріалами:
1.Джерела
інформації: довідкові видання (енциклопедії, словники, довідники, визначники
рослин, тварин, атласи),музеї, Інтернет, відеоінформація (фільми).
2. Як працювати з
енциклопедіями та словниками.
3. Інтернет як
джерело природничих знань.
4. Каталог – список-перелік
книг в бібліотеці.
5. Каталожна
картка містить основну інформацію про книгу, зокрема, класифікує книги по
певним напрямам, наприклад, предметам.
6. Прийом
«Проблемне питання»:
- Які книги
потрібні людству: художні чи наукові ?
- Що необхідно зробити,
на вашу думку, щоб піднести роль книги?
- Чи потрібна
людині книга у час високого розвитку техніки?
7. Прийом
«Практична теорія»:
- Учитель дає
декілька невеликих практичних завдань залежно від бібліотечного фонду. За
допомогою книжкових джерел потрібно знайти відповіді на цікаві питання
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
Бесіда за питаннями до §2 підручник (ст. 11).
АП3. Практичне заняття №1 «Ознайомлення з
довідковими виданнями природничих наук різних типів»
ВИКОНАННЯ ПРАКТИЧНОЇ РОБОТИ
Виконання роботи
з використанням підручника (ст. 11, завдання 1-2):
Завдання (по 2)
відповідно до кожного видання:
1.Скільки великих
водосховищ на Дніпрі (ст.24,25)-6
2.Скільки великих
за площею адміністративних територій в Україні - областей і АРК? (ст.32)-25
3. Сонце – це
(ст.27) – найближча до нас зоря
4. Термометр – це
(ст.144) – прилад для вимірювання температури
5. Балобан – це
(ст.51) – великий сокіл з розмахом крил до 130 см і масою до 1300 г
6. Терен – це
(ст. 95) –дика слива, чагарник висотою до 2 м
Д. з.: §1
§2, ст.11
Природознавство БМ 3-4, 2017
Тема 1. Методи вивчення природи. Організація
спостережень за тілами живої та неживої природи
ЗП1. Методи вивчення природи. Організація
спостережень за тілами живої та неживої природи.
Мета: навчальна: знайомити учнів із методами
пізнання природи, а саме – спостереження, експеримент, вимірювання, формувати
уміння і навички користуватися ними у повсякденному житті та для отримання
нових знань; розвивальна: сприяти
розумінню ролі природничих знань у повсякденному житті людини, обґрунтовувати
цінність знань з природознавства; виховна:
виховувати повагу до наукових надбань людства
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, надруковані на
кожну парту тести по перевірці домашнього завдання.
І. Організаційний момент
Вчитель продовжує
знайомитися з учнями класу, повідомляє про необхідність мати на уроках
природознавства постійно зошити, підручники, щоденники. Робить зауваження щодо ведення зошитів (після
перевірки їх минулого тижня)
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
1. Пригадаймо, що
ви дізналися на уроках природознавства минулого тижня. Прийом «Бліцопитування»
з використанням питань до §1,2 підручника.
2. Тестові
завдання по матеріалу §1,2 підручника (записати правильні відповіді в зошиті):
1) Природа – це
все, що створила людина; усе, що виникло навколо нас без втручання людини; все
живе і неживе навколо нас.
2) Природничі
науки (3 відповіді): математика, географія, біологія, історія, фізкультура,
фізика
3) Сукупність
знань про природу: географія; фізика; природознавство
4) Джерела
інформації (2): енциклопедії, прилади, Інтернет, речовини
5) Інтернет – це:
комп’ютер; всесвітня комп’ютерна мережа; системний блок; монітор
6) До джерел
знань про природу можна віднести (2): довідники; атласи; комп’ютерна миша;
клавіатура
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
Прийом «Дивуй». З
давніх часів люди спостерігали за повенями чи паводками на різних річках, за
небесними тілами. При цьому вони часто не могли пояснити причини природних явищ
і часто пояснювали їх дією надприродних сил чи богів. Поступово з накопиченням
знань про природу люди знаходили природні пояснення різних явищ, а згодом
почали свідомо використовувати різні методи вивчення природи.
ІV. ВИВЧЕННЯ НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення матеріалу
за планом §3 підручника:
1. Метод – спосіб
пізнання чогось.
2. Методи
вивчення природи: спостереження, експеримент, вимірювання.
3. Спостереження
– пізнання тіл і явищ природи у звичних для них умовах існування за допомогою
органів чуття.
4. Експеримент –
це вивчення тіл і явищ у спеціально створених умовах.
5. Вимірювання –
зіставлення або порівняння з еталоном.
6. Еталон – це
мірило, зразок.
7. Еталони та
одиниці вимірювання певних характеристик (ст.13).
8. Організація
спостережень (правила) – ст. 14.
V. ЗАКРІПЛЕННЯ ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями до §3 підручник (ст.15).
2. Розгляд
окремих завдань 1-2 «Станьте дослідниками природи»(ст. 14-15) з пропозицією
виконати окремі ці завдання або подібні інші дома, наприклад завдання на тривалість
власного нічного сну або сну домашньої тварини протягом тижня.
Тема 2. Обладнання для вивчення природи.
Практичне заняття №2 «Ознайомлення з простим обладнанням для
природничо-наукових спостережень та дослідів».
Мета: навчальна: навчити учнів працювати з
простим обладнанням, дати поняття про прилади, що використовують у дослідженні
явищ та об’єктів природи; розвивальна:
розвивати спостережливість та дослідницькі навички, вміння публічного виступу,
показати значущість процесу вивчення природи людиною в її житті та діяльності,
цінність знань та правил поведінки в природі; виховна: виховувати акуратність, послідовність у діях,
організованість, толерантність.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, конкретні зразки
обладнання для вивчення природи.
ЗП2. Обладнання для вивчення природи.
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §4 підручника та додатковими матеріалами:
1. Обладнання –
спеціальні прилади і пристрої.
2. Три групи
обладнання: вимірювальні прилади, збільшувальні прилади, лабораторне
обладнання.
3. Вимірювальні
прилади – прилади, які порівнюють характеристики тіл і явищ з певним еталоном.
4. Приклади
вимірювальних приладів (ст.16).
5. Збільшувальні
прилади – прилади, які збільшують зображення віддалених або дуже малих тіл.
6. Приклади
збільшувальних приладів (ст.17).
7. Лабораторне
обладнання – лабораторний посуд, спеціальні пристрої, меблі, інструменти.
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
Бесіда за питаннями до §4 підручник (ст.
19-20).
АП3. Практичне заняття №2 «Ознайомлення з простим
обладнанням для природничо-наукових спостережень та дослідів».
І. ВИКОНАННЯ
ПРАКТИЧНОЇ РОБОТИ
1. Виконання
роботи з використанням підручника (ст. 19) за завданнями 1-2.
До простого
обладнання відноситься обладнання, яке нерозбірне або складається тільки з
кількох простих деталей. На малюнку 7 це обладнання кабінету хімії: пробірки,
штатив лабораторний, ступка з товкачиком, терези. На малюнку, що на ст. 19 , колба з коричневою речовиною
встановлена на штативі, під цією колбою стоїть інша, куди вставлена гнучка
трубка для переливу рідини. На столику стоять пробірки з різними речовинами. В
цьому досліді просте обладнання використовується для перемішування різних
речовин.
2. Учні здають
зошити вчителю на перевірку.
Д. з.: §3, спостереження-таблиця (ст. 14-15)
§4
Природознавство БМ 5-6, 2018
Тема 1. Видатні вчені – натуралісти. Навчальний проект №1 «Жива і нежива природа
навколо нас»
ЗП1. Видатні вчені – натуралісти .
Мета: навчальна: формувати знання про
вчених-натуралістів та їхній внесок у
вивчення природи, формувати вміння та навички застосовувати теоретичні знання
на практиці, здійснювати пошукову та дослідницьку діяльність; розвивальна: формувати вміння та
навички знаходити необхідну інформацію в довідкових виданнях з природничих
наук, застосовувати природничо - наукову лексику в самостійних усних
повідомленнях, готувати повідомлення відповідно до заданих критеріїв,
виготовляти різноманітні презентаційні матеріали для супроводу виступу, сприяти
набуттю досвіду публічного виступу, організації групової роботи; виховна: оцінювати роль природничих
наук у пізнанні природи, створенні технологій, що покращують життя людини виховувати почуття відповідальності, впевненості у власних силах,
взаємодопомогу, толерантність.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, додаткові
довідники і література
І. Організаційний момент
Вчитель перевіряє
готовність учнів до уроку
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
1. Пригадаймо, що
ви дізналися на уроках природознавства минулого тижня. Прийом «Бліцопитування»
з використанням питань до §3,4 підручника.
2. Виконання
тестових завдань
Тестові завдання
по матеріалу §3,4 підручника (записати правильні відповіді в зошиті):
1) Спостереження
– це: експеримент , дослід, вимірювання, спосіб пізнання природи за допомогою
органів чуття
2) Органи чуття
(3 відповіді): органи нюху, органи травлення, органи слуху, органи зору, органи
руху
3) До еталонів
вимірювання відносяться (3): розмір, маса, метр, секунда, градус, час
4) Вимірювальні
прилади (написати 4):
5) Збільшувальні
прилади (написати 4):
6) Лабораторне
обладнання (написати 4):
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
На цьому уроці ми
узнаємо на прикладах діяльності видатних
вчених-натуралістів, як поступово формувалася наукова картина світу та
конкретизуємо значення природничо-наукових знань для людини.
ІV. ВИВЧЕННЯ НОВОГО МАТЕРІАЛУ ТА ЗАХИСТ МІНІ-ПРОЕКТУ
1. Вчитель
знайомить із загальним планом §5 підручника, коротко надає інформацію про
вчених-натуралістів, про яких розповідається в
підручнику.
2. Формування
умовних груп по конкретним вченим (з попередньою спеціальною посадкою).
3. Визначення
джерел інформації у учнів разом з наявністю підручників.
4. Самостійне
дослідження учнями інформації. Мета діяльності-складання таблиці заданої форм
по кожному вченому.
5. Презентація
результатів роботи кожною групою з одночасним її внесенням в загальну таблицю
всіма учнями класу (в зошити і на класну дошку).
Навчальний проект №1 «Жива і нежива
природа навколо нас»
Головне завдання проекту
відповідно до програми: формувати
вміння збирати і фіксувати дані, представляти їх наочно, формулювати висновки,
відпрацьовувати математичну, інформаційно-цифрову компетентність, уміння
вчитися впродовж життя
Очікувані
результати навчально-пізнавальної діяльності учня
Знаннєвий компонент:
Учень називає тіла та об’єкти живої і неживої природи, джерела
природничих знань, які він використав в ході виконання проекту, формулює
терміни «природа», «жива природа», «нежива природа», визначає і класифікує
об’єкти навколишнього світу за запропонованими ознаками.
Діяльнісний компонент:
Учень добирає інформацію з різних джерел та визначає її корисність для себе (для
виконання поставлених перед ним завдань), виконує
спостереження за змінами у природі, будує
стовпчасту діаграму, вносить дані
в самостійно накреслені таблиці, складає перелік
джерел інформації, яким користувався, відпрацьовує
роботу в команді зі своєю роллю в малій групі, формує вміння збирати і фіксувати дані, представляти їх наочно, відпрацьовує математичну,
інформаційно-цифрову компетентність.
Ціннісний компонент:
Учень використовує результати власних
спостережень у повсякденному житті, більш усвідомлено сприймаючи довкілля, обґрунтовує на власних прикладах
значення отриманих знань і навичок, формує свій внесок у діяльність групи, презентує результати своєї діяльності і
діяльності групи.
Обладнання: зошити в клітинку, лінійки, олівці, комп’ютер з
виходом в Інтернет, ноутбуки, телефони учнів з виходом в Інтернет, роздатковий
матеріал для малих груп із завданнями.
Хід роботи: в залежності від наявного часу, рівня
підготовленості класу виконуються всі або окремі завдання навчального проекту;
окремі завдання можуть бути виконані напередодні учнями дома самостійно або
можуть бути остаточно оформлені дома після основної роботи на уроці. Вчитель
пояснює головне завдання проекту та почергово кожне завдання, розподіляє учнів
по малим групам. Якщо частина завдань були випереджувальні, опитує
представників груп по ним. Також проговорює визначення головних термінів
проекту.
Природа – усе, що оточує людину і виникло без її втручання. (Але через те, що
людина втручається в природу, природа зазнає навіть катастрофічних змін і стає
іншою).
Жива природа – тіла (організми), які здатні до розмноження.
Нежива природа – тіла, які нездатні розмножуватися.
Тіло – окремий предмет у просторі.
Об’єкт – предмет пізнання, який нас
цікавить.
Завдання 1. Накресліть таблицю з двома колонками, запишіть в
заголовки колонок Жива природа та Нежива природа, а нижче в кожну колонку
запишіть відповідно назви тіл живої і неживої природи з переліку тіл природи:
орел, ромашка, камінь, бактерія, ящірка, планета, град, метеорит, печериця,
комар, граніт, крейда.
Завдання 2. З переліку речовин виберіть ті, які самостійно
продукуються живою природою: мед, бензин, молоко, вода, рослинний сік, кров,
кока-кола, спирт.
Завдання 3. За допомогою підказок в Інтернеті виберіть та
запишіть назви природних екосистеми (з живими організмами та складовими
частинами неживої природи), які створила сама природа без втручання людини:
річка, канал, поле, степ, ліс, парк
Завдання 4. Користуючись малюнком в атласі 5 класу на сторінці
13, скласти таблицю з назвами протерозойської, палеозойської, мезозойської та
кайнозойської ер та на трьома видами організмів
кожної ери, які є на малюнку. Дозволяється користуватися Інтернетом для
знаходження назв організмів.
Завдання 5.
За допомогою спостережень
за середньою хмарністю протягом дня в трьохгодинних інтервалах часу з 6-00 до 21-00, прогнозу погоди на сайті  побудувати діаграму
хмарності. Максимальна хмарність (небо повністю закрите хмарами) становить 10
балів, відсутність хмар – 0 балів. Можна використати також сайт  з архівом погоди за минулі дні,
вибравши більш підходящі дані для діаграми.
Завдання 6. Дати в своїх групах визначення понять, з
якими ми працювали на уроці та є в назві навчального проекту.
Природа –
Жива природа –
Нежива природа –
Примітки (для вчителів):
1. Складання правильних таблиць
для багатьох учнів 5-х класів на початку навчального року є складним
завданням, особливо тоді, коли в початковій школі вчитель постійно
використовував зошити з друкованою основою, де були готові таблиці
2. Завдання 5
носить випереджувальний характер, оскільки діаграми учні вивчають в курсі
математики 6 класу. Використання математичних елементів в курсах природничих
предметів 5-6 класів треба синхронізувати певним чином в школі з вчителями
математики на етапах календарного планування, оскільки так сталося, що за
планами програм курсів математики діаграми, графіки, координатна площина вивчаються пізніше, ніж можуть
застосовуватися в курсах природознавства і географії. Це треба врахувати також
на інтегрованих уроках з математикою або інформатикою.
Оцінювання учнів: усне – за результатами роботи
в малих групах на уроці, остаточне –після перевірки виконаних завдань
проекту в зошитах.
Тема 2. Характеристики тіл. Практична робота №1 «Вимірювання маси та розмірів
різних тіл».
Мета: навчальна: сформувати поняття «тіло»,
основні характеристики тіла, уявлення про об’єкти, що оточують людину, навички
описувати тіло за запропонованим планом, наводити приклади та розрізняти тіла
живої та неживої природи; розвивальна:
розвивати спостережливість, допитливість, вміння використовувати отримані
знання у повсякденному житті; виховна: прививати
бережне ставлення до навколишніх тіл у природному середовищі.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, лінійки, терези,
мірний посуд, рулетка, інші прилади та інструменти для вимірювання тіл,
предмети для вимірювання.
ЗП2-АП3. Характеристики тіл.
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §6 підручника:
1. Тіло – все
живе та неживе, що створила природа або людина.
2. Природні тіла
– тіла, створені природою.
3. Штучні тіла –
тіла, створені людиною (рукотворні).
4. Характеристики
тіла: форма, розміри, маса, об’єм.
5. Три агрегатних
стани речовин, з яких складаються тіла: твердий, рідкий, газоподібний.
6. Приклади
вимірювання тіл (ст.27-28).
7. Лабораторне
обладнання – лабораторний посуд, спеціальні пристрої, меблі, інструменти.
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
Бесіда за питаннями до §6 підручника (ст.29).
Практична робота №1 «Вимірювання маси та розмірів
різних тіл».
І. ВИКОНАННЯ
ПРАКТИЧНОЇ РОБОТИ
Виконання роботи
з використанням підручника (ст. 29) за завданнями 1-2.
1. Учні
визначаються з переліком наявних у них
предметів для вимірювання або збільшення.
2. Вимірювання за
допомогою лінійки довжини, ширини та висоти предметів, об’єму за допомогою
мірного посуду. Визначення об’єму тіл прямокутної форми шляхом перемноження
їхніх лінійних розмірів. Визначення маси за допомогою терезів.
3. Учні здають
зошити вчителю на перевірку.
Д. з.: §5,
§6
Природознавство БМ 7-8, 2018
Тема 1. Речовини. Фізичні властивості речовин.
Властивості твердих тіл, речовин і газів
ЗП1. Речовини. Фізичні властивості речовин.
Властивості твердих тіл, речовин і газів
Мета: навчальна: сформувати поняття
«речовина», уявлення про властивості речовин, пояснити учням різноманітність
стану речовин, умови, за яких відбуваються зміни стану; розвивальна: формувати науковий світогляд про найпоширеніші в
природі речовини, розвивати абстрактне мислення про властивості різних речовин,
допитливість, спостережливість; виховна:
виховувати повагу до набутих людством знань, умінь, взаємодопомогу, вміння
працювати в колективі..
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, додаткові
довідники і література, зразки речовин
І. Організаційний момент
Вчитель перевіряє
готовність учнів до уроку, уточнює при необхідності посадку
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
1. Пригадаймо, що
ви дізналися на уроках природознавства минулого тижня. Прийом «Бліцопитування»
з використанням питань до §5,6 підручника.
2. Тестові
завдання по матеріалу §5,6 підручника (записати правильні відповіді в зошиті):
1) Перший
експериментально довів, що рослини виділяють кисень: Ломоносов, Дарвін,
Прістлі, Парацельс.
2) Російський
вчений Ломоносов навчався в Україні у ……
3) Дарвін зробив
висновок, що походження видів йдеш шляхом: надприродним, шляхом природного
добору, шляхом штучного добору
4) Штучні водойми
(2): океан, ставки, озера, водосховища
5) Об’єм тіла
вимірюється в: кг, м, м 3
6) 1 тонна
дорівнює: 1 м3,
1000 кг,
1000 м,
100оС
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
На минулому уроці
ми знайомилися з різними тілами. Всі вони матеріальні і з чогось утворені. З
чого вони утворені, ми і дізнаємося більш детально сьогодні на уроці
ІV. ВИВЧЕННЯ НОВОГО МАТЕРІАЛУ
1. Вчитель
пропонує відкрити §7 підручника і пропонує вивчати новий матеріал за його
планом.
2. Речовина – це
те, із чого створене фізичне тіло.
3. Кожна речовина
має свої властивості.
4. Властивості
речовин – це ознаки, за якими розрізняють речовини або встановлюють між ними подібність.
5.
Розрізняють фізичні і хімічні властивості речовин.
6. Фізичні
властивості: колір, блиск, запах, прозорість та деякі інші.
7. Три агрегатних
стан речовин: твердий, рідкий, газуватий.
8. Текучість –
властивість рідких речовин. Відповідно до цієї властивості рідина вільно
перетікає з однієї посудини до іншої або розливається.
9. Тверді тіла
мають форму та об’єм і можуть змінюватися під впливом зовнішньої дії.
10. Рідини
зберігають об’єм, але легко змінюють форму.
11. Газуваті
речовини не зберігають ні об’єму, ні форми.
12.
Електропровідність – це здатність речовин проводити електричний струм.
13.
Теплопровідність – це здатність речовин передавати тепло в навколишній простір.
14. Хімічні
властивості речовин вивчає наука хімія. (Найменша частинка речовини – молекула,
яка може складатися з атомів різних видів - хімічних елементів в різних
комбінаціях).
ІV. ЗАКРІПЛЕННЯ ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Робота за
питаннями до §7 підручника
(ст.33-34).
2. Складання
опорного конспекту.
Тема 2. Атоми і молекули. Рух молекул.
Дифузія
Мета: навчальна: сформувати поняття «атом» і «молекула»,
«дифузія»,розвивати уявлення про будову речовин, пояснити рух молекул та явища
дифузії, їхнє значення в природі та житті людини; розвивальна: розвивати логічне та абстрактне мислення, формувати
наукову картину світу, розвивати допитливість, бажання досліджувати, вміння
робити висновки; виховна: прививати
бережне ставлення до різних природних та штучних речовин, звернути увагу на їх
колообіг в природі та вплив на природу шкідливих речовин.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, лінійки, зразки
речовин (цукор, графіт, вода, кам’яна сіль, фарба для малювання, йод).
ЗП2. Атоми і молекули.
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §8 підручника:
1. Атоми –
найменші частинки в речовинах.
2. Молекула – це
найменша частинка речовини, що визначає її властивості. Молекули складаються з
атомів.
3. Причини
відмінності між агрегатними станами.
3.1. У твердих
речовинах рух молекул незначний. Пояснення - мала відстань між молекулами і
сильним їх притяганням одна до одної.
3.2. У рідких
речовинах відстані між молекулами в десятки разів більші за відстані у твердих
речовинах, а притягання менше.
3.3. У газуватих
речовинах молекули розташовані на відстанях, що в тисячі разів більші, ніж у
рідинах, при цьому притягання між молекулами дуже слабке.
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями 1-3 до §8 підручника (ст.37), коментарі до мал.16 на ст.35
2. Складання
опорного конспекту
ЗП3. Рух молекул. Дифузія
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
1. Дифузія –
взаємне поширення частинок однієї речовини між частинками іншої.
2. Демонстрація
досліду (ст. 36) з водою та йодом.
3. Демонстрація
досліду з пахучою речовиною (одеколон) з дифузією у повітрі з наступним
провітрюванням.
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями 4-6 до §8 підручника (ст.37), коментарі до мал.16 на ст.35
2. Складання
опорного конспекту.
3. Тестові завдання
по §8.
1) Цукрова пудра,
цукор-рафінад, цукор-пісок складаються з: різних речовин, однієї і тієї ж
речовини, з суміші речовин
2) Найменша
частинка речовини: хімічний елемент, атом, молекула
3) Дифузія: а)
перехід речовини з одного агрегатного стану в інший, б) взаємне поширення
часток однієї речовини між частинками іншої
4) У газуватих
речовин порівняно з іншими речовинами відстань між молекулами: а) найближча,
б)
найвіддаленіша, в) ближча, ніж у твердих речовин
5) Найбільше
притягуються між собою молекули: твердих речовин, рідких речовин, газуватих
речовин
6) Менша
температура речовини: зменшує дифузію, збільшує дифузію, не впливає на дифузію
Д. з.: §7,
§8
Природознавство БМ 9-10, 2018
Тема 1. Різноманітність речовин. Поняття
про прості, складні, неорганічні та органічні речовини.
Мета: навчальна: сформувати уявлення про
різноманітність речовин, дати поняття про прості, складні, органічні та
неорганічні речовини, сформувати уявлення про розповсюдження речовин у природі;
розвивальна: розвивати
спостережливість та дослідництво, науковий світогляд, формувати абстрактне
мислення; виховна: виховувати
цікавість до дослідницької роботи, бережне ставлення до довкілля.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, таблиця хімічних
елементів.
КС1. Різноманітність речовин. Поняття про прості,
складні, неорганічні та органічні речовини.
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §9 підручника:
1. Причина
великої кількості речовин – існування понад 100 видів атомів та їх здатність
сполучатися між собою їх у різній кількості і послідовності.
2. Речовини
бувають природного і штучного походження.
3. Речовини
діляться на дві групи – прості і складні.
4. Прості
речовини - речовини, утворені атомами лише одного виду.
5. Складні
речовини – речовини, які утворені атомами різних хімічних елементі.
6. Органічні
речовини – це складні речовини, молекули яких місять атоми Карбону та були вперше виділені з організмів.
7. Неорганічні
речовини – речовини, які не відносяться до органічних.
8. Значення
неорганічних речовин:
1) кисень –
речовина, необхідна для горіння і дихання;
2) вуглекислий
газ – газ, необхідний для фотосинтезу в листях рослин;
3) вода – входить
до тіла живих організмів та речовина для розчинення поживних речовин
приживленні;
4) кухонна сіль –
для приготування їжі та для консервування продуктів;
5) мінеральні
добрива – для підвищення врожайності рослин;
6) питна сода –
використовується в харчовій промисловості.
9. Значення
органічних речовин:
1) різноманітні
продукти природного походження;
2) гумові вироби
із синтетичного каучуку;
3) пластмасові
вироби – товари масового вжитку, деталі машин;
4) моторне паливо
і мастило;
5) фарби і лаки;
6) органічні
препарати: ліки, вітаміни, гормони, ферменти;
7) штучні і
синтетичні волокна;
7) отрутохімікати
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями до §10 підручника (ст.45),
коментарі до малюнків в параграфі.
2. Складання
опорного конспекту.
3. Складання
таблиці
Тема 2 (СУ2-КР3). Підсумковий урок по об’єднаній
темі «Вступ. Тіла, речовини та явища навколо нас».
СУ2. Систематизація, узагальнення, корекція знань,
вмінь та навичок учнів з теми.
Мета: навчальна: систематизувати й
узагальнити знання учнів, отримані під час вивчення теми, визначити рівень
загальнонавчальних умінь та навичок,
провести корекційну роботу, підготувати учнів до підсумкової письмової роботи з
виконанням різнорівневих завдань; розвивальна:
формувати пізнавальний інтерес до навколишнього світу, екологічне мислення,
уміння робити висновки; виховна:
виховувати співпереживання за стан природи, впевненість у навчальних діях,
почуття колективізму.
Унаочнення:
підручники, зошити
І. Організаційний момент
Учитель
повідомляє, що сьогодні закінчується вивчення теми «Вступ. Тіла, речовини».
Роботу необхідно почати наприкінці ІІ міні-модулю, оскільки підсумкове
тестування розраховане на 30 хвилин.
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
Оцінка на
підсумковому уроці допоможе виявити прогалини в знаннях та більш об’єктивно
виставити підсумкову оцінку за тему.
ІV. СИСТЕМАТИЗАЦІЯ, УЗАГАЛЬНЕННЯ, КОРЕКЦІЯ ЗНАНЬ,
ВМІНЬ ТА НАВИЧОК.
1. Учитель задає учням питання з параграфів, відповіді на
які допоможуть повторити матеріал теми.
взагалі та матеріали конкретних параграфів.
2. Корекція
знань, умінь, навичок.
3. Підсумки
роботи.
КР3. Контроль знань, вмінь та навичок учнів з теми ( різнорівневі завдання).
Мета: навчальна: підбити підсумки над
вивченням теми, визначити рівень компетентності кожного учня, виховувати вміння
розподіляти час для роботи на д самостійними різнорівневими завданнями; розвивальна: розвивати навички
розподіляти час; виховна: виховувати
відповідальність за результати навчання.
Унаочнення:
підручники, зошити, роздаткові картки з двома варіантами різнорівневих завдань
І. Організаційний момент
Учитель пропонує
учням розпочати роботу з різнорівневими завданнями в 2-х варіантах в робочих
зошитах ( варіант - на окремих листах). Визначає час роботи – 30 хвилин.
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
Учитель нагадує
учням про виконаний на протязі вивчення теми навчальний проект
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
Учитель
повідомляє, що оцінка за тему – середньоарифметична з врахуванням виконаної
сьогодні самостійної роботи .
ІV. ВИКОНАННЯ РІЗНОРІВНЕВИХ ЗАВДАНЬ.
Д. з. §9, повт. §1-9
Різнорівневі завдання по підтемі «Вступ. Тіла,
речовини - по §1-9» учня (учениці )
5 - ____ класу ____________ ________________
( 1 – 6 пит. – 1
бал; 7-8 пит. – 1,5 бали; 9 пит. – 3 бали )
І
ВАРІАНТ І-ІІ РІВЕНЬ
1.Позначте
природничу науку, яка вивчає будову і взаємодію організмів: а) географія б) фізика в) біологія г) хімія
2. До
експерименту слід віднести: а) вивчення зоряного неба у телескоп б)
спостереження за поведінкою птахів у природі в) спостереження за ростом рослин
у спеціально створених умовах г) визначення довжини пенала
3. Оксисен і
Карбон - це: а) молекули б) атоми в) прості речовини
4. Вода
(ст.35,40) належить до: а) простих речовин б) складних речовин в) речовин, що
зберігають форму
5. Укажіть
прізвище видатного українського вченого-натураліста: а) Парацельс б) Ломоносов
в) Вернадський г) Дарвін
6. Укажіть
хімічне явище: а) політ птаха б)
утворення хвиль в) горіння свічки г) нагрівання води
ІІІ РІВЕНЬ
7. Школярі визначали, у якій воді – теплій чи холодній – краще
розчиняється цукор. Якими двома методами вивчення природи вони скористались?
а) спостереження
б) вимірювання в) експеримент г) моделювання
8. Установіть
відповідні літери до кисню:
_____________ і до заліза: ___________:
а) зберігає форму
б) не зберігає форми в) заповнює весь наданий їй об’єм г) притягується магнітом
ІV РІВЕНЬ 9. Встановити
відповідність агрегатному стану речовин при кімнатній температурі:
а) алюміній б)
повітря в) молоко - написати поруч з
цифрами відповідні літери:
1___твердий,
2___рідкий, 3___газуватий
Різнорівневі завдання по підтемі «Вступ. Тіла,
речовини - по §1-9» учня (учениці )
5 - ____ класу ____________ ________________
( 1 – 6 пит. – 1
бал; 7-8 пит. – 1,5 бали; 9 пит. – 3 бали )
ІІ
ВАРІАНТ І-ІІ РІВЕНЬ
1.Який прилад
використовують для вивчення небесних тіл: а) телескоп б) компас в) рулетка г)
мікроскоп
2. Який метод
вивчення природи допоможе учням визначити довжину листків верби?: а)
спостереження б) вимірювання в) експеримент г) моделювання
3. Гідроген і
Оксиген– це: а) атоми б) молекули в) прості речовини г) вуглекислий газ
4. Вуглекислий
газ належить до: а) речовин, що зберігають форму
б) простих
речовин в) складних речовин
а) суміш води і
цукру б) суміш піску і кухонної солі в) суміш води і піску г) суміш залізних
ошурків і цукру
5. Білки і
вуглеводи належать до: а) простих речовин б) неорганічних речовин в) органічних речовин
6. Найменша
частинка, яка має властивості речовини, це: а) атом б) молекула
в) тіло г) повітря
ІІІ РІВЕНЬ
7. Виберіть речовину: а) повітря б) стілець в) золота обручка г)
вуглекислий газ
8. У якому переліку
більше тіл, ніж речовин?:
а) тополя, цукор,
вода б) залізо, скляна ваза, срібло в) магніт, кисень, скеля г) кухонна сіль, вуглекислий газ, золота
каблучка
ІV РІВЕНЬ 9.
Встановити відповідність між прізвищами видатних людей та їх досягненнями:
1.( __ ) Пилип
Парацельс 2. ( __ ) Джозеф Прістлі 3. (
__ ) Михайло Ломоносов 4. ( __ )
Володимир Вернадський 5. ( __ ) Чарлз
Дарвін 6. ( __ ) Тарас Шевченко
а) видатний
український вчений-натураліст б) англійський вчений, який створив вчення про
походження видів в) англійський натураліст, який встановив, що рослини
виділяють кисень г) автор вчення про однаковий склад живої і неживої природи д)
автор поетичних рядків про природні явища «світає, край неба палає, соловейко в
темнім гаї сонце зустрічає…» е) вчений,
відкрив закон збереження маси речовин
Природознавство БМ 11-12, 2018
Тема 1. Чисті речовини і суміші
ЗП1. Чисті речовини і суміші.
Мета: навчальна: сформувати уявлення про
різноманітність речовин, сформулювати поняття «чисті речовини» та «суміші»,
навчити розрізняти чисту речовину і суміш, наводити їх приклади; розвивальна: розвивати уявлення про
різницю між речовинами, про склад чистих речовин і сумішей, формувати науковий
світогляд, спостережливість, творчі здібності; виховна: виховувати бережне ставлення до довкілля, акуратність,
взаємодопомогу.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, зразки речовин
І. Організаційний момент
ІІ. АКТУАЛІЗАЦІЯ ОПОРНИХ ЗНАНЬ І
УМІНЬ УЧНІВ.
1. Пригадаймо, що
ви дізналися на уроках природознавства минулого тижня. Прийом «Бліцопитування»
з використанням питань до §9 підручника на ст. 43.
ІІІ. МОТИВАЦІЯ
НАВЧАЛЬНОЇ ТА ПІЗНАВАЛЬНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ.
Всі знають таку
речовину, як вода. В наші будинки подається прозора, безбарвна, без смаку вода
з річок або підземних горизонтів. Але чому морська вода солона, а в Миколаїв, посеред якого великий Бузький
лиман, подається питна вода аж з Дніпра (біля села Микільське Херсонської
області)?
ІV. ВИВЧЕННЯ НОВОГО МАТЕРІАЛУ
1. Вчитель
пропонує відкрити §10 підручника і пропонує вивчати новий матеріал за його
планом.
2. Молекула води
- складної речовини Н2О складається з одного атому Оксигену та двох
атомів Гідрогену. У побуті для приготування їжі чи для тамування спраги ми
намагаємося використати найбільш чисту воду, в якій відсутні частинки інших речовин,
наприклад, солі. Якщо у воді вони дійсно відсутні, то воду можна вважати
чистою…
3. Чиста речовина
– речовина, що складається з частинок однієї речовини і характеризується
постійними властивостями.
4. Суміш – це дві
і більше речовин, змішані між собою.
5. Суміші бувають
природними і штучними.
6. Компоненти –
окремі речовини у складі суміші.
7. Розділити
суміш – означає виділити окремо її компоненти.
ІV. ЗАКРІПЛЕННЯ ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Робота за
питаннями 1-6 до §10 підручника (ст.47).
2. Складання
опорного конспекту.
3. Тести до §10 з
додатковим поясненням вчителя.
1. Найбільш чиста
вода: а) морська б) газована в) мінеральна г) дистильована д) дощова е)
водопровідна
2. Від
неправильної роботи обігрівального котла в повітряну суміш помешкання може додаватися
отруйний газ а) вуглекислий СО2 , б) чадний СО в) кисень О2,
г) азот N2
3. Чи можна бути
впевненим щодо безпечності води із невідомого природного джерела ?: а) так б)
ні
4. Їстівні гриби
можуть стати отруйними через (2 відповіді): а) збирання їх у лісі б) контакт і
дифузію молекул речовин з отруйних грибів до їстівних при збиранні їх у
спільний кошик в) зростання їх в засмічених отрутою місцях
5. Чи можна бути
впевненим у правильних дозах лікувальних речовин, які хворий сам готує з
лікарських рослин замість аптечних пігулок?: а) так б) ні
6. В органах
людини можуть утворюватися камені в результаті надмірного вживання як питної :
а) морської води б) водопровідної води в) мінеральної води г) газованої води
Тема 2. Способи розділення сумішей
Мета: навчальна: закріпити знання про чисті речовини та суміші, сформувати уявлення
про розділення сумішей навчити розрізняти конкретні чисті речовини і суміші; розвивальна: розвивати уявлення про
різницю між речовинами, провести теоретичну підготовку до проведення
практичного заняття; виховна: виховувати
бережне ставлення до довкілля, акуратність, бажання визначати сутність
природних взаємозв’язків.
Обладнання:
підручники, зошити, дошка з написаними матеріалами для уроку, зразки речовин.
ЗП(2-3). Способи розділення сумішей
І. ВИВЧЕННЯ
НОВОГО МАТЕРІАЛУ
Вивчення
матеріалу за планом §11 підручника:
1. Найпоширеніші
способи розділення сумішей: відстоювання, фільтрування, випаровування.
2. Відстоювання –
спосіб розділення рідких сумішей шляхом розшаровування компонентів.
3. Фільтрування –
спосіб розділення суміші шляхом пропускання її через фільтри, що здатні
затримувати частинки одного з її компонентів.
4. Фільтри – це
нещільні пористі матеріали або сітки, через які просочується рідина, але не
проникають частинки твердого компонента суміші.
5. Випарювання -
це видалення при нагріванні рідкого компонента суміші.
6. Коментування
малюнків в §11.
ІІ. ЗАКРІПЛЕННЯ
ВИВЧЕНОГО МАТЕРІАЛУ
1. Бесіда за
питаннями до §11 підручника (ст.51).
2. Складання
опорного конспекту.
3. Складання
таблиці
4.Складання
таблиці «Склад повітря»
Д. з.: §10,
§11
Різнорівневі завдання по темі «Чисті речовини і
суміші. Явища навколо нас - по § 10-15» учня
(учениці ) 5 - ____ класу ____________ ________________
( 1 – 6 пит. – 1
бал; 7-8 пит. – 1,5 бали; 9 пит. – 3 бали )
І
ВАРІАНТ І-ІІ РІВЕНЬ
1.Кисень належить
до: а) сумішей б) простих речовин в)
складних речовин г) органічних речовин
2. Виберіть суміш:
а) вода б) залізо в) молоко г) цукор
3. З якої суміші
випарюванням можна отримати необхідну речовину-компонент суміші?: а) суміш солі
і цукру б) суміш піску і кухонної солі в) суміш води і піску г) суміш залізних
ошурків і цукру
4. Суміш яких
речовин можна розділити фільтруванням? а) води і цукру б) піску і кухонної солі в) води і піску г)
залізних ошурків і цукру
5. До яких явищ
належить спів соловейка: а) механічних
б) світлових в) звукових г)
магнітних
6. Укажіть
хімічне явище: а) політ птаха б)
утворення хвиль в) горіння свічки г) нагрівання води
ІІІ РІВЕНЬ
7. Записати у правильній послідовності всі пори року:
а) зима б)
________ в) ___________ г) ___________
8. Установіть
відповідність між прикладами явищ до їх назв:
а) котиться м’яч
б) росте малюк в) іржавіє цвях
Хімічне _____Фізичне_______
ІV РІВЕНЬ 9.
Користь опалого листя у таких випадках (3 відповіді):
а) перетворення
його при гнитті на перегній для ґрунту б) спалювання листя на ґрунті в) вплив
диму при спалюванні на здоров’я людей г) прикриття коріння рослин від сильних
морозів д) їжа для дрібних і травоїдних
тварин е) схованка для дрібних тварин і комах
Різнорівневі завдання по темі «Чисті речовини і
суміші. Явища навколо нас - по § 10-15» учня
(учениці ) 5 - ____ класу ____________ ________________
( 1 – 6 пит. – 1
бал; 7-8 пит. – 1,5 бали; 9 пит. – 3 бали )
ІІ
ВАРІАНТ І-ІІ РІВЕНЬ
1. Гниття – це
явище: а) біологічне б) фізичне в) хімічне
2. Для визначення
сторін горизонту в роботі компасу використовується таке явище: а) хімічне б)
біологічне в) магнітне г) теплове
3. Виберіть
суміш: а) вода б) залізо в) молоко г)
вуглекислий газ
4. Яку суміш
можна розділити фільтруванням?: а) суміш води і цукру б) суміш піску і кухонної
солі в) суміш води і піску г) суміш залізних ошурків і цукру
5. Укажіть
фізичне явище: а) горіння дров б) танення льоду
в) утворення іржі г) скисання молока
6. До яких явищ
належить спів соловейка: а) механічне б)
світлове в) звукове г) магнітне
ІІІ РІВЕНЬ
7. В роботі мобільного телефону використовуються явища (2): а) звукові
б) теплові в) електричні г) біологічні
8. Утворення в
зелених рослинах органічних речовин супроводжують такі явища (3):
а) хімічні б)
електричні в) фізичні г)біологічні д)
гниття
ІV РІВЕНЬ 9. Шкода
при використанні опалого листя у таких випадках (2 відповіді):
а) перетворення
його при гнитті на перегній для ґрунту б) спалювання листя на ґрунті в) вплив
диму при спалюванні на здоров’я людей г) прикриття коріння рослин від сильних
морозів д) їжа для дрібних і травоїдних
тварин е) схованка для дрібних тварин і комах