Теофан Прокопович Філософські праці. Вибране. / Упорядкування д. філос. н. Володимира Литвинова – К.: «Дніпро», 2012.
До цього видання творів Теофана Прокоповича: «Філософські праці. Вибране» включено ті, які не ввійшли до 3-х томів, опублікованих 30 років тому (Феофан Прокопович, Філософські твори в трьох томах. – К., «Наукова думка», 1979–1981 рр.). Відтак, цю книгу можна вважати 4-м томом філософських праць мислителя, куди входять переклади з латиномовних рукописів: «Поетика», окремі розділи «Риторики». Інші твори подаються в перекладі з російської та давньої української: трагедокомедія «Володимир» (присвячена Іванові Мазепі), діалоги, «Духовний регламент» – закон нового церковного влаштування в Росії «Слово про владу й честь царську», «Розшук історичний», «Правда волі монаршої». Ці та інші твори Прокоповича, вміщені тут, розширять наші уявлення про світогляд і філософські погляди мислителя.
Шевченко С.Л. Автентичність людського буття у філософії екзистенціалізму – К.: Інститут філософії імені Г.С.Сковороди НАН України, 2012. – 207 с.
У монографії досліджується феномен автентичності екзистенції та особливості її визначення у філософських поглядах представників «негативного» та «позитивного» екзистенціалізму.
Висвітлюються проблеми історико-філософського і філософсько-теоретичного аналізу поняття «автентичне існування» в екзистенціалістському осмисленні сенсу людського буття.
У монографії аналізується комплекс проблем, пов’язаних з філософсько-етичною темою конечності людського буття. Особливу увагу приділено аналізу конечності як феномена людського буття, зв’язку тілесного та особистісного існування людини, темі співбуття з іншими людьми та проблемі сенсу людського буття. Запропоновано концепцію буття на межі як способу ставлення людини до обмеженості її існування та пошуку перспектив буття поза індивідуальними межами, пов’язаних у першу чергу з її буттям для інших. Буття для іншого, іншої людини чи навіть Бога як Іншого, показано як відкриття царини поцейбічної вічності. Відкритість буття для іншого взято за основу етичного осмислення конечності людського буття.
Для фахівців з етики та філософської антропології, викладачів і студентів філософських факультетів вузів та широкого кола читачів, які цікавляться філософією.
Єрмоленко А.М.,Ємельяненко Г.Д., Кисельов М.М., Кравченко П.А., Любивий Я.В., Малахов В.А., Райда К.Ю.,Шевченко С.Л.Теоретичні проблеми сучасної етики: Навчальний посібник – Полтава: ПНПУ імені В.Г.Короленка, 2012. – 232 с.
Ємельяненко Г.Д., Райда К.Ю.,Шевченко С.Л. Цінності та постекзистенціалістське мислення. – К.-П.-С.: Вид. ПАРАПАН, 2012. – 150 стор.
У монографії досліджується феномен загальнолюдських цінностей в таких культурологічних синтезах постекзистенціалістського мислення як екзистенціальна аксіологія, екзистенціальна психологія та екзистенціальна теологія. Висвітлюється антропо-психологічні та антропо-онтологічні характеристики процесу трансформації ціннісних пріоритетів та ціннісного ставлення, сприйняття і розуміння світу в добу глобалізації, зміни рольових функцій та поведінки людей, способи їхнього самоздійснення та життєдіяльності.
Йосипенко О.М.Від мови філософії до філософії мови: проблема мови у французькій філософії другої половини ХХ – початку ХХІ століть. – Київ: Український Центр духовної культури, 2012. – 479 с.
На прикладі французької філософії в монографії окреслюються механізм і наслідки лінгвістичного повороту в сучасній філософії, зокрема аналізуються дві його французькі версії: семіологічна, відома поза межами Франції як постструктуралізм та постмодернізм, і граматична, що спирається на досвід еволюції аналітичної філософії мови та на проблематику французької соціальної антропології і соціології. У монографії відтворено контекст, у якому постали проблеми, що дали поштовх поворотам (і переворотам) у французькій філософській думці та сприяли становленню сучасної (у буквальному сенсі слова) французької філософії.
Книга «Філософія прагматизму» є першим в Україні цілісним монографічним дослідженням гостро актуальної на теренах соціальних практик теми прагматизму, нових аспектів у практичних можливостях філософії та у гуманітаристиці в цілому. Тема прагматизму розкривається у кількох напрямках. Перший – історико-філософський; другий – критичне висвітлення стереотипного й часто-густо викривленого сприйняття прагматизму; третій – гуманітарна відкритість філософського прагматизму, його взаємозв’язок з гуманітарною культурою в цілому, зокрема літературою; четвертий – соціально-практичний, демократичний потенціал філософського тпрагматизму, його конкретно-гуманістична спрямованість, можливості впливу на соціальні практики, які орієнтовані на практично солідаристські перспективи людства.
М.В.Попович,С.Б.Кримський, П.Ф.Йолон, В.І.Кузнєцов, Я.В.Шрамко, Я.О.Кохан, Н.Б.Вяткіна, В.Й.Омельянчик, А.А.Васильченко, В.В.Навроцький, О.Л.Маєвський, І.В.Кисляківська, А.А.Артюх, Ю.Г.ПисаренкоТеорія смислу в гуманітарних дослідженнях та інтенсіональні моделі в точних науках. За редакцією академіка НАН України М.В. ПОПОВИЧА. К.: Наукова думка, 2012
У книзі представлені різнопланові дослідження теорії смислу. Особлива увага приділяється загальній теорії смислу як частини семіотики та логічної семантики, зокрема теорії смислових (інтенсіональних) моделей людського спілкування.
Під час фестивалю буде презентовано мистецтво Християнських церков, Іудаїзму, Ісламу, Рідновірства, Вайшнавізму, Індуїзму, Віри баґаї тощо. Проводитимуться майстер-класи, відкриті лекції, а також ярмарок релігійної та освітньої літератури. Молодь матиме можливість поспілкуватися з представниками релігійних організацій в неформальній атмосфері.
Місце проведення: актова зала Гуманітарного корпусу Національного педагогічного університету імені М.П. Драгоманова (вул. Тургенівська 8/14).
Колодний А.М. Іван Шевців – життєпис українця-християнина. Науково-біографічний нарис. – Київ: Українська конфедерація журналістів, 2011. – 624 стор.
Отець Іван Шевців – відомий священик і церковний діяч Української Греко-Католицької Церкви (УГКЦ), науковець-богослов не лише австралійського загомінку, де прожив більшість із своїх 85-ти років, а й всього українського греко-католицького і національно-демократичного світу. Життєва діяльність і науково-богословська продукція Отця привертає увагу насамперед оригінальністю, сміливістю, чіткістю, доказовістю й україно-центричністю думки, актуалізацією проблем суспільного і релігійного життя, захистом України від будь-кого (навіть Папи Римського) і від будь-яких її зневажань. Іван Шевців відзначився своєю активністю в боротьбі за Український Патріархат, проти московської колоніальної неволі, римчуківства і малоросійства.
Практичне релігієзнавство. Колективна монографія. За редакцією професорів А.Колодного і Л.Филипович. – Київ: Українська конфедерація журналістів та Українська асоціація релігієзнавців, 2012. – 315 с.
Практичне релігієзнавство – нова дисциплінарна сфера релігієзнавчої науки, започаткована в теорії і практиці українськими науковцями. В монографії розглядаються питання предмету і змістовного наповнення цієї галузі гуманітарного знання. Виходячи з того, що практичне релігієзнавіство вивчає насамперед проблеми оприсутнення і функціональності релігії в соціумі за умов свободи совісті, автори книги на основі опрацювання і узагальнення українського поліконфесійного досвіду релігійного життя прагнули розкрити зміст різних питань цієї нової сфери знання.
РЕЛІГІЯ-СВІТ- УКРАЇНА. Колективна монографія в 3-х книгах. Книга 3: Релігійні процеси в перспективі їх виявів. За наук. ред. А.Колодного і Л.Филипович // Українське релігієзнавство. – К., 2012. - №61. – 550 с.
«Релігійні процеси в перспективі їх виявів» - саме так називається третя частина планової теми «Поліконфесійність України як вияв її входження в культурно-цивілізаційний діалог ХХІ століття», яка виконувалася Відділенням релігієзнавства ІФ НАН України як частина наукового проекту Відділення історії, філософії та права НАН України «Культурно-цивілізаційний діалог ХХІ століття: проблеми інтеграції у світове співтовариство». Перші дві частини теми виконані в попередні роки. З їх виконання видрукувано, окрім низки статей, дві колективні монографії - «Релігія в контексті культурно-цивілізаційного діалогу» та «Міжконфесійні відносини в поліконфесійній Україні». Тут видруковуємо колективну монографію «Релігійні процеси в перспективі їх виявів» з третьої частини відділенівської науково-дослідницької теми. Розглядаються питання конфесійного буття релігії в сучасному світі, перспективи змін її як духовного феномену, розширення її функціональної природи. Розрахована на науковців, аспаірантів і студентів-релігієзнавців, всіх, кого цікавлять питання релігійного життя.
Хортицький семінар: Сакральна географія і феномен паломництва: вітчизняний і світовий контекст. Зб.наук. пр.// Науковий редактор і упорядник Ю.Ю.Завгородній. – Запоріжжя: Дике Поле, 2012. – 292 с.
Збірник статей присвячено дослідженню сакральної географії і паломництва – актуальним, перспективним і міждисциплінарним напрямкам у світовій науковій спільноті, ще мало запитаним вітчизняними фахівцями.
Методологічні проблеми культурної антропології та етнокультурології/ збірник наукових праць. Відповідальний редактор збірника– доктор філософських наук, професор Б.Головко. До складу авторського колективу входять доктори наук: С.Безклубенко, М.Борисенко, В.Капелюшний, Г.Чміль, І.Данелюк, Л.Троєльнікова, А.Ручка, В.Щербина, а також кандидати наук: С.Бондар, А.Гірник, М.Дідух, Л.Довга, Г.Казакевич, І.Лебединська, Я.Левчук, Л.Малес, М.Мацейків, Я.Стратій –К., 2012.
Соціальний запит на відтворення питомо українського соціокультурного середовища як єдино можливого підґрунтя формування української людини став рушійною силою соціогуманітарних досліджень з початку розбудови незалежної держави Україна. Представлений увазі наукової та мистецької спільноти збірник наукових праць виконаний в контексті планової науково-дослідної теми «Категоріальний та методологічний апарат в рамках культурної антропології як знаряддя дослідження культурного розвитку» відділу культурної антропології та етнокультурології Інституту культурології НАМ України. Текст книги складається із вступу та двох розділів.
Перший розділ «Методологічні засади культурної антропології» розкриває методологічну проблематику культурної антропології. Проведено порівняння сучасної культурної антропології з традиціями антропологічної думки в Україні, основний зміст якої представлено розділами Станіслава Бондаря «Антропологічні уявлення в духовній культурі України ХІ – ХVст.», Ярослави Стратій, в якому проведено компаративний аналіз трактатів про душу Касіяна Саковича та Інокентія Гізеля, Лариси Довгої «Уявлення про людину в українській культурі ХVII ст..» Творчий доробок з філософської, економічної та соціологічної теорії представлено у розділах Бориса та Людмили Головків, Анатолія Ручки і Людмили Малес.
Завершує перший розділ дослідження Віктора Щербини, в якому розглянуто тенденції антропологічних змін у контексті формування кіберкомунікативного континууму. В цілому наведені публікації є першим у вітчизняній науковій літературі комплексним компаративістським дослідженням методологічного апарату різних напрямів сучасної антропологічної думки.
Другий розділ «Методологічні проблеми етнокультурології розпочинається розділом фундатора вітчизняної етнокультурології Сергія Безклубенка «Теоретико-методологічні засади етнокультурології». Розвиваючи проблемне поле методологічних засад, теоретичний аналіз поняття етнічного архетипу та проблему його відмежування від етнічного стереотипу проводить Микола Дідух. Ганна Чміль розкриває зміст етнічних стереотипів у сучасній кінематографії України.
Процес становлення етнокультурології висвітлено Валерієм Капелюшним та Геннадієм Казакевичем. Дослідники проводять також порівняльний аналіз здобутків етнології в галузі наукового вивчення, становлення західноєвропейської та української етноідентичностей. Проблемі культурної самоідентичності присвячено розділ Ірини Лебединської «Культура як засіб набуття самоідентичності». Урбаністичну та гендерну тематику представлено в розділах Мирослава Борисенка та Людмили Малес. Іван Данилюк ретельно розглядає становлення етнічної психології як науки та приділяє особливу увагу проблематиці етнічних конфліктів. Тематику культурологічної конфліктології продовжує в своєму розділі Андрій Гірник. Наведений матеріал органічно сполучає фундаментальні положення етноконфліктологічної теорії з прикладами сучасних етноконфліктів та способів їх розв’язання на практиці. Завершують другий розділ дослідження: Л.Троєльнікової щодо уявлень про людину в різні історичні періоди української культури; Л.Малес про національні та гендерні конструкти в системі регіональних ідентичностей та змістовний етнокультурологічний аналіз Я.Левчук «Формування світогляду дитини засобами вітчизняної традиційної дитячої субкультури». Загалом, у збірнику вперше репрезентовано провідні напрями вітчизняної антропологічної та етнокультурологічної думки в процесі її становлення за останні два десятиріччя. В обох розділах поруч із фольклорними традиціями, обрядами, ритуалами, наведено антропологічні та культурологічні уявлення, починаючи з княжої доби, а також у науковій спадщині Хв. Вовка та О.Потебні.
Золота латина: 2000 латин. крилатих слів/ зібрав, пер., упоряд. та підібрав ілюстр. В.Литвинов. – К.: Видавництво Соломії Павличко «Основи», 2010. – 232 с. (Серія «VADE MECUM»)
Збірка містить 2000 латиномовних афоризмів (крилатих висловів, сентенцій, прислів’їв тощо) та переклади їх українською мовою. Крилаті вислови і міркування античних велетів духу впродовж багатьох віків бентежили уяву європейських митців і надихали їх на власну творчість. Цю місію вони продовжують виконувати і сьогодні.
Для зручності користування кожен з двох розділів («Людина розумна» та «Людина мудра») поділено на 20 тематичних груп, наприклад, «Людська вдача», «Дружба», «Кохання», «Вітчизна», «Мудрість – Глупота», «Багатство – Бідність», «Жіноча та чоловіча вдача», «Латинські тости » тощо.
Людина. Історія. Розум : за матеріалами філософських читань пам’яті І.В. Бойченка // Зб. наук. праць. Філософські діалоги’2011. – К., 2011.
підготовлений на основі матеріалів других філософських читань, присвячених пам’яті доктора філософських наук, професора Івана Васильовича Бойченка.
Читання відбулися в стінах Інституту філософії імені Г.С. Сковороди НАН України, де довгий час працював професор І.В. Бойченко і де він розпочав свою трудову діяльність, пройшовши шлях від аспіранта до доктора філософських наук, керівника науково-дослідної групи. Під його керівництвом група долучилася до розробки фундаментального напряму в дослідженні соціально-філософської проблематики – філософія історії та філософія етносу. Цей напрям і до сьогодні досить продуктивно розвивається в інституті.
До збірника увійшли статті науковців інституту, викладачів вузів, а також статті аспірантів та студентів філософського факультету Київського націо­нального університету імені Тараса Шевченка, де останні роки свого життя працював професор І.В. Бойченко.
Праця являє собою спробу сформулювати погляд на цінності сучасного суспільства, який із певної позиції охоплював би різні сторони функціонування останнього. Автор прагнув обгрунтувати засобами, придатними для філософії сучасності, певний світогляд, який сьогодні, як і в інші часи, перебуває під загрозою. Це – світогляд гуманізму, що виходить із уявлення про людину як вищу і абсолютну цінність.
Доповідач: МАРК КРЕПОН – провідний науковий співробітник Національного Центру наукових досліджень, викладач Вищої нормальної школи (Париж)
В межах семінару відбудеться презентація українського перекладу книги Марка Крепона «Європейські іншості» (пер. з фр. О. Йосипенко, Київ: Український Центр духовної культури, 2011).
Європейські іншості / Марк Крепон; пер. з фр., післямова та прим. О. Йосипенко. – К.: Укр. Центр духов. культури, 2011. – 184 с.
Книга сучасного французького філософа Марка Крепона присвячена іншій стороні «європейської ідентичності» – європейським іншостям, утвореним нездоланною множинністю самої Європи як перехрестя культур, мов, звичаїв та складними зв’язками Європи з рештою світу. На думку автора, ці іншості визначають гетероґенний характер європейської ідентичності, а розвиток цієї гетероґенної ідентичності є єдиною можливою політичною та культурною перспективою об’єднаної Європи.