Тепла підлога ProfiTherm використовується в якості основної опалювальної системи або як додатковий ...

Ця кішка дуже любить прогулянки. Господарі спочатку переживали за неї, адже вона не обмежувалася округою будинку, в якому жила. Вона дуже любила бродити по лісі, який був розташований недалеко. Через деякий час господарі звикли до такого хобі домашнього улюбленця і вже не були проти, коли вона гуляла по кілька днів.
В один прекрасний момент кішка повернулася з чергової прогулянки, але не одна. В зубах вона один за іншим перенесла декількох більчат. Найцікавіше полягає в тому, що у кішки ніколи не було кошенят, але білочки якимось чином розвинули в ній материнський інстинкт.
Мабуть, мама-білка кинула цих малюків, а може навіть і загинула. Якби не втручання цієї пухнастої героїні, малюки могли б загинути. Тепер у них є теплий будинок і турботлива матуся. Господарі кішки поки не знають, що робитимуть з білченятами, коли вони підростуть, але найближчим часом вся новоявлена ​​сім’я житиме у них вдома.

Завершився всеукраїнський конкурс на кращого лісничого галузі. Людмила Шевчук – лісничий Пархомівського лісництва – стала одним із лауреатів. Президія Всеукраїнської ради Товариства лісівників України відзначила її премією.
Людмила Вікторівна – знаний фахівець лісової справи, з любов»ю вирощує та доглядає ліс, впроваджує із колегами європейський досвід господарювання. А розпочалася її стежка до лісу з Львівського лісотехнічного інституту, який успішно закінчила в 1985 році. Спершу працювала майстром лісу Дунаєвецького лісництва Кам”янець – Подільського лісгоспзагу, згодом – помічником лісничого Козачанського, Пархомівського лісництв Летичівського лісгоспзагу, де лісничим був її чоловік Ігор Воніфатович Шевчук. Для нього вона була і дружиною, і другом, і колегою.
Колектив лісництва працював на той час в старенькій конторі. Людмила Вікторівна разом з чоловіком мріяли створити гарний робочий куточок. Для цього розробили проекти контори лісництва, плодового і декоративного саду, зону відпочинку для працівників. У 2004 році сталося горе – небеса забрали її чоловіка. Втрата була гіркою як для сім′ї, так і для колективу. Керівництво лісової галузі області запропонувало Людмилі Вікторівні очолити Пархомівське лісництво. З того часу вона працює на посаді лісничого Пархомівського лісництва державного підприємства «Хмельницьке лісомисливське господарство».
Майже всі робочі проекти втілені в життя. Контору лісництва збудовано, територію облагороджено, молодий сад уже плодоносить, розкішна зона відпочинку тішить не тільки колектив лісництва та підприємства, а й стала улюбленим місцем жителів села. Вирощуються високопродуктивні лісові насадження. За п»ять років побудовано та капітально відремонтовано 10 кілометрів лісових доріг.
Загалом Л.В.Шевчук вже має 20 років загального лісового стажу, з них на посаді лісничого – понад 13років. За час роботи в лісовому господарстві має чимало нагород. Зокрема, відзначена Грамотою Кабінету Міністрів України почесними грамотами Хмельницької облдержадміністрації, Хмельницького облуправління ЛМГ, Державного комітету лісового господарства України, нагрудним знаком «За бездоганну службу в державній лісовій охороні».
Лісничий першого класу Л.В.Шевчук – громадський активіст, депутат Хмельницької районної ради з 2010 року. Всюди вона встигає, завжди ініціативна.

Вирощування зернових в умовах ризикованого землеробства, навіть за наявності повного оснащення господарств засобами механізації й хімізації, вимагає особливого підходу і спеціальних знань. Традиційні класичні методи з кожним роком стають все менш ефективними. В результаті знижується як врожайність, так і якість зернових культур.
Одним з основних елементів технології вирощування, що підвищують стійкість рослин до несприятливих факторів середовища, є коригування мінерального живлення рослин з урахуванням створених погодних умов, тобто використання адаптивних добрив. Так, останніми сезонами значно збільшилась частка споживання рідких добрив — КАС.
Отже, про норми внесення, властивості рідкого добрива, нюанси внесення, вартість, переваги та причини переходу аграріїв на КАС Kurkul.com розповіли Олексій Грабовський, директор з агросервісу компанії Binfield та Руслан Войтович, директор і засновник компанії «Арус Трейд».
Мінеральне добриво КАС — це суміш водних розчинів аміачної селітри, карбаміду й додаткових речовин у співвідношенні: 35,4% карбаміду, 44,3% селітри, 19,4% води та 0,5% аміачної води.
КАС містить у своєму складі три форми азоту: нітратну і амонійну від аміачної селітри, амідну — від карбаміду. Інші азотні добрива, такі як аміак, сульфат амонію, карбамід, та аміачна селітра, містять щонайбільше дві форми азоту.
Доступний для рослин, проте має більш тривалий ефект у результаті адсорбції на ґрунтових частках. Згодом він потроху вивільняється й засвоюється рослинами.
Дана форма є недоступною через кореневе підживлення. Є найкращою формою для позакореневого (листового) підживлення. У результаті діяльності мікроорганізмів, швидко перетворюється в ґрунті спочатку на амонійну, а потім на нітратну форму.
Таким чином, КАС забезпечує пролонговане живлення рослин азотом. Зважаючи на відсутність у складі КАС вільного аміаку, він не випаровується в атмосферу при внесенні, однак наявність амонійної форми все ж робить мінімальне загортання бажаним, особливо в умовах високих температур і відсутності опадів після внесення.
Втрати азоту при внесенні КАС не перевищують 10% від загального азоту, в той час, як при внесенні гранульованих азотних добрив вони досягають 30-40%.
Оптимальною для застосування вважається марка КАС-28, яка підходить для холодних умов і подібних типів ґрунту. КАС-32 рекомендується використовувати в теплих регіонах.
Варто зазначити, що останнім часом набирає популярності додавання до КАС сірки, мікроелементів та інгібіторів нітрифікації (NovaTec One, Compo Expert, Німеччина). В Україні КАС виготовляють такі підприємства:
Найбільшими експортерами КАС до України є Білорусь («Гродно Азот»), Литва (Achema) та Польща (Grupa Azoty).
Використання КАС є економічно вигіднішим, у порівнянні з твердими азотними добривами. Так, Олексій Грабовський зазначив, що вартість внесення КАСу залежить від культури та розрахункової норми для отримання планової врожайності.
«В зоні з достатнім вологозабезпеченням середні норми внесення КАСу на посівах озимої пшениці коливаються у межах 200-300 кг/га, кукурудзи — 300-350 кг/га, що складає 2-3 тис. грн/га та 3-3,5 тис. грн/га відповідно», — розповів експерт.
Основними перевагами КАС, за словами Олексія Грабовського, є менші втрати азоту з добрив, відсутність конкуренції між добривом і рослиною за вологу та вищий коефіцієнт використання азоту рослинами у порівнянні з мінеральними азотними добривами.
Швидке проникнення в ґрунт без необхідності обов'язкового закладення (окрім лужних ґрунтів), а тому найкраща пристосованість до технологій mini-till і no-till.
Скорочення технологічних витрат завдяки можливості внесення КАС в рідких туках, а також в суміші з пестицидами і іншими рідкими мінеральними добривами (в першу чергу з мікроелементами).
Більша швидкість заправки агрегату для внесення, адже відпадає потреба залучення додаткової техніки (навантажувача).