Марія Олексіївна Ковач не любить, коли її запитують про вік, бо не хотіла б обмежувати себе в діловому спілкуванні. Хто з бізнесменів прагне мати справу з пенсіонеркою? Тож вважає за краще обійтися жартівливою фразою: «18+50». А вигляд має на всі сто: і діловитий, і модний, і привабливий.
У неї майже без угаву дзвонить побілка, але часті телефонні вкраплення не завадять Марії Олексіївні сказати менш ніж за годину все найважливіше, про що мріє і думає.
Після навчання в Мукачівському кооперативному технікумі всі роки були заповнені роботою. В ошатному альбомі зібрано свідчення різних років: подяки, грамоти, інтерв’ю газетам. Серед цього обширу — відзнаки «Ділова жінка України», «Жінка року Берегівщини». Найсвіжіша нагорода — Почесна грамота від міністра аграрної політики та продовольства О. Павленка з нагоди 25-річчя фермерського руху.
А ось сертифікати від Мічиганського університету в США, де пані Марія стажувалася 18 років тому. «Я виконала тестові завдання і зі 100 запитань правильно відповіла на 97. Врешті-решт до Сполучених Штатів з нашої області полетіла лише я. Відбірна група складалася з 200 осіб з усієї України, поїхали ж 27», — згадує Марія Олексіївна.
— Вразила повага, з якою в Америці ставляться до фермерів, — зауважує. — Коли ми разом із тамтешніми колегами ввійшли до зали місцевого парламенту, всі, хто був у ній, піднялися з крісел аплодуючи. У нас щось подібне можна побачити?
А ще перейняла заокеанську мудрість, що опікати-няньчитися з дітьми після 16 — робити їм ведмежу послугу. «Якщо відмежовувати своїх чад від турбот, то можете бути певними: у старості не дочекаєтеся від них склянки води, — каже. — І навпаки, якщо 16-річному довіряти, то він виживе за будь-яких обставин».
Марія Ковач перевела обох доньок, щойно вони підросли, на їхній власний хліб. Вони підприємці, як, до речі, і обидва зяті. Тепер у сім’ї приватних підприємців аж п’ятеро.
Сім’я — це коли збираються за спільним столом. Бо ж Марія Олексіївна живе окремо від дітей. Після смерті чоловіка не забажала змінювати стиль життя.
...Альбом рясніє відзнаками-нагородами різних років. Із першого з’їзду Асоціації фермерів і приватних землевласників України, на якому Марія Олексіївна була секретарем, вона була присутньою на кожному! І щоразу виходила на трибуну, наголошуючи на надскладних умовах, у яких живе українське фермерство. Про ці складнощі схильна говорити й зараз, адже податкове навантаження зростає, а допомоги від держави — майже ніякої. У цьому сенсі в.о. голови Асоціації та приватних землевласників Берегівського району пані Ковач ставить нашим урядовцям за приклад Польщу: там на кожен гектар обробленої ріллі фермер одержує 200 євро держпідтримки.
«Маючи за спиною лише технікум, пропрацювала 13 років головним бухгалтером у сільсгосптехніці, пізніше перейшла на таку саму посаду в колгосп села Іванівка (нині Яноші). Мені дорікали, мовляв: де диплом вишу? Ці докори сприйняла як виклик, довела самій собі — можу й це. Вступила до університету, всі роки була старостою групи».
Щоб не бути білою вороною серед чужомовних людей, Марія Ковач першого ж року після технікуму вивчила угорську мову. Тепер, коли потрібно, виступає цією мовою і з трибуни, і спілкується в товаристві.
Після смерті чоловіка її фермерські амбіції трохи менші, ніж раніше. Тоді обробляли півтисячі гектарів орендованих і власних земель. Тепер ця кількість скоротилася вп’ятеро, і щоб давати їм лад, пані Марія співпрацює з колегами. Однак таких упорядкованих масивів, як у неї, на Берегівщині слід пошукати.
Вона за те, щоб позитивні приклади колективного господарювання, відомі з минулих часів, брати на озброєння нині. Каже: «У кооперації, в об’єднаннях фермерам легше працювати, долати труднощі з агротехнікою, хімобробітками тощо».
Крім усього, пані Ковач — співзасновник футбольного клубу «Віжибу», який роками успішно виступає у першості Берегівщини. «Сама хоч і не спортсменка, тішуся, що хлопці району не байдикують, грають в улюблену гру», — каже.
Дуже любить своїх чотирилапих друзів, бо найкращий друг — це пес. Троє з них — кавказькі вівчарки, четверта — пікінес. Тепер за особисту охорону вона спокійна. Пестить їх, називає найніжнішими словами. І вони теж — частина її життя.
Економіка України за січень—травень 2015 року - Урядовий Кур’єр - газета центральних органів влади України онлайн
У січні — травні 2015 р. порівняно з відповідним періодом 2014 р. індекс промислової продукції становив 78,8%.
На підприємствах із виробництва харчових продуктів, напоїв та тютюнових виробів випуск продукції зменшився на 12,4%.
У текстильному виробництві, виробництві одягу, шкіри, виробів зі шкіри та інших матеріалів індекс промислової продукції становив 87,8%.
У виготовленні виробів з деревини, виробництві паперу та поліграфічній діяльності обсяги виробництва продукції зменшилися на 13,4%. На підприємствах із виробництва коксу та продуктів нафтопереробки індекс промислової продукції становив 51,9%.
У виробництві хімічних речовин і хімічної продукції випуск промислової продукції зменшився на 23,7%.
У виробництві основних фармацевтичних продуктів і фармацевтичних препаратів індекс промислової продукції становив 86,8%.
На підприємствах із випуску гумових і пластмасових виробів, іншої неметалевої мінеральної продукції індекс виробництва становив 87,1%, у т. ч. у виробництві гумових і пластмасових виробів — 81,5%, іншої неметалевої мінеральної продукції — 89,9%.
У металургійному виробництві, виробництві готових металевих виробів, крім машин і устаткування, випуск продукції зменшився на 25,5%. У машинобудуванні, крім ремонту й монтажу машин й устаткування, індекс промислової продукції становив 74,5%.
У постачанні електроенергії, газу, пари та кондиційованого повітря випуск промислової продукції зменшився на 15,6%.
Індекс обсягу сільськогосподарського виробництва у січні—травні 2015 р. порівняно з відповідним періодом 2014 р. становив 94,6%.
За розрахунками, станом на 1 червня п. р. ярі культури посіяно на загальній площі 16,8 млн га, що на 6,4% менше порівняно з початком червня 2014 р. Зернових та зернобобових культур (без кукурудзи) по ярому клину посіяно на площі 2,6 млн га (на 10,0% менше), кукурудзи на зерно — 4,0 млн га (на 13,5% менше), соняшнику — 4,7 млн га (на 6,3% менше), сої — 2,0 млн га (на 16,3% більше).
За січень — травень п. р. реалізовано на забій 1,3 млн т худоби та птиці (у живій вазі), що на 3,3% менше порівняно з відповідним періодом 2014 р., вироблено 4,1 млн т молока (на 4,2% менше) та 7,5 млрд шт. яєць (на 12,9% менше). Частка господарств населення у загальному виробництві цих продуктів тваринництва становила відповідно 39,0%, 73,0% та 40,0%.
Загальний обсяг реалізованої аграрними підприємствами власно виробленої продукції за січень—травень п. р. порівняно з відповідним періодом 2014 р. збільшився на 0,3%, у т. ч. рослинництва — на 4,0%, продукції тваринництва — зменшився на 5,7%.
Середні ціни продажу аграрної продукції сільськогосподарськими підприємствами за всіма напрямами реалізації за січень–травень 2015 р. порівняно з відповідним періодом 2014 р. зросли на 62,0%, у т.ч. продукції рослинництва — на 81,0%, тваринництва — на 48,0%. У травні порівняно з квітнем п. р. середні ціни реалізації сільськогосподарської продукції знизилися на 3,6%, у т. ч. продукції рослинництва — на 3,8%, тваринництва — на 3,0%.
У січні — травні 2015 р. підприємствами країни виконано будівельних робіт на суму 15,7 млрд грн. Індекс будівельної продукції порівняно з січнем–травнем попереднього року становив 68,8%.
Будівництво будівель скоротилось на 23,8%, у т. ч. житлових і нежитлових — на 5,0% та 40,6% відповідно. Будівництво інженерних споруд зменшилося на 38,5%.
Нове будівництво, реконструкція та технічне переозброєння становили 84,9% загального обсягу виконаних будівельних робіт, капітальний і поточний ремонти — 7,4% та 7,7% відповідно.
Підприємствами 5 регіонів (м. Києва, Дніпропетровської, Харківської, Полтавської та Львівської областей) виконано 60,5% загального обсягу будівництва.
У січні—квітні 2015 р. експорт товарів становив 12495,9 млн дол. США, імпорт — 11898,4 млн дол. Порівняно із січнем—квітнем 2014 р. експорт скоротився на 34,6% (на 6622,1 млн дол.), імпорт — на 37,1% (на 7003,9 млн дол.). Позитивне сальдо становило 597,5 млн дол. (у січні — квітні 2014 р. також позитивне — 215,7 млн дол.).
Обсяг експорту товарів до країн Європейського Союзу становив 4258,1 млн дол., або 34,1% загального обсягу експорту, та зменшився порівняно з січнем—квітнем 2014 р. на 2229,9 млн дол., або на 34,4% (у січні — квітні 2014 р. — 6488,0 млн дол., або 33,9%). Зокрема зменшився обсяг поставок палив мінеральних, нафти й продуктів її перегонки на 71,6%, зернових культур — на 48,3%, руд, шлаку і золи — на 45,6%, чорних металів — на 34,8%, жирів та олії тваринного або рослинного походження — на 23,5%, деревини й виробів з деревини — на 12,4%, електричних машин — на 11,8%.
Найвагоміші експортні поставки товарів серед країн-членів ЄС здійснювалися до Італії, Польщі, Німеччини, Іспанії та Нідерландів.
Імпорт товарів із країн Європейського Союзу становив 5067,9 млн дол., або 42,6% від загального обсягу, та зменшився проти січня—квітня 2014 р. на 1591,1 млн дол., або на 23,9% (у січні—квітні 2014 р. обсяг імпорту становив відповідно 6659,0 млн дол. та 35,2%). Скоротились поставки фармацевтичної продукції — на 52,1%, засобів наземного транспорту, крім залізничного — на 51,2%, механічних машин — на 46,0%, паперу та картону — на 33,7%, пластмас, полімерних матеріалів — на 28,2%, електричних машин — на 24,5%.
Серед країн ЄС найвагоміші імпортні надходження товарів здійснювалися з Німеччини, Угорщини, Польщі та Франції.
Оборот підприємств оптової торгівлі за січень — травень 2015 р. становив 433,3 млрд грн. Фізичний обсяг оптового товарообороту порівняно з січнем — травнем 2014 р. становив 81,6%.
Оборот роздрібної торгівлі (включає роздрібний товарооборот підприємств, які здійснювали діяльність із роздрібної торгівлі, розрахункові дані щодо обсягів продажу товарів на ринках і фізичними особами-підприємцями) за січень —травень 2015 р. становив 385,2 млрд грн, що складає 75,3% обсягу січня — травня 2014 р. У структурі обороту роздрібної торгівлі на організовані та неформальні ринки припадало 30,8%.
Обсяг роздрібного товарообороту підприємств, які здійснювали діяльність із роздрібної торгівлі, за січень—травень 2015 р. становив 182,2 млрд грн, що в порівнянних цінах становить 74,6% обсягу січня—травня 2014 р.
У січні — травні 2015 р. вантажообіг підприємств транспорту становив 120,6 млрд ткм, або 81,0% обсягу січня—травня 2014 р. Підприємствами транспорту перевезено 231,3 млн т вантажів, що становить 77,8% обсягу січня — травня 2014 р.
У січні — травні 2015 р. залізницями перевезено у внутрішньому сполученні та на експорт 111,8 млн т вантажів, що на 22,2% менше, ніж у січні—травні 2014 р.
Підприємствами автомобільного транспорту (з урахуванням перевезень фізичними особами-підприємцями) за січень — травень 2015 р. виконано вантажообіг в обсязі 13,3 млрд ткм, який зменшився на 16,5% порівняно з відповідним періодом минулого року та перевезено 53,6 млн т вантажів, що на 29,8% менше, ніж за січень — травень 2014 р.
У загальних обсягах перевезень вантажів водним транспортом закордонні становили 75,0%. Порівняно з січнем—травнем 2014 р. обсяги закордонних перевезень вантажів зросли на 4,8%.
За січень — травень 2015 р. вантажообіг авіаційного транспорту становив 91,2 млн ткм, що на 14,4% більше, ніж за січень — травень 2014 р. Авіаційним транспортом перевезено 28,2 тис. т вантажів, що становить 97,9% обсягу відповідного періоду минулого року.
Відправлення пасажирів залізничним транспортом (з урахуванням перевезень міською електричкою) порівняно з січнем — травнем 2014 р. знизилися на 1,1%.
Послугами автомобільного транспорту (з урахуванням перевезень фізичними особами-підприємцями) скористалися 1,0 млрд пасажирів, що на 20,9% менше від обсягів перевезень пасажирів у січні—травні 2014 р. Перевезення пасажирів автотранспортом фізичних осіб-підприємців зменшилися на 26,9%.
Перевезення пасажирів морським транспортом зменшилися на 7,5%, водночас закордонні перевезення збільшилися на 3,3%.
Авіаційним транспортом перевезено 2,1 млн пасажирів, що на 10,2% менше, ніж за січень—травень 2014 р.
Індекс споживчих цін (індекс інфляції) у січні—травні 2015 р. становив 140,1% (у відповідному періоді попереднього року — 110,5%).
Продукти харчування та безалкогольні напої подорожчали на 37,7%. Найбільше (у 2,0—1,6 раза) зросли ціни на фрукти, овочі, соняшникову олію, рис. На 50,4–34,5% стали дорожчими безалкогольні напої, риба та продукти з риби, макаронні вироби, продукти переробки зернових, хліб, маргарин, цукор.
Ціни (тарифи) на житло, воду, електроенергію, газ та інші види палива зросли у 2,2 раза, що зумовлено істотним підвищенням тарифів на природний газ у 5,5 раза, гарячу воду на 44,3%, електроенергію на 33,6%.
Зростання цін у сфері охорони здоров’я на 24,5% насамперед пов’язано з подорожчанням фармацевтичної продукції, медичних товарів та обладнання на 32,0%. Крім того, на 16,7% стали дорожчими амбулаторні послуги.
Підвищення цін на транспорт у цілому на 21,3% відбулося за рахунок подорожчання автомобілів та транспортних послуг на 22,4%, а також палива та мастил на 20,2%.
Індекс цін виробників промислової продукції у січні — травні 2015 р. становив 122,7% (у відповідний період попереднього року — 113,9%).
У січні — квітні 2015 р. розмір середньомісячної номінальної заробітної плати штатних працівників підприємств, установ, організацій (з кількістю працюючих 10 осіб і більше) становив 3728 грн і порівняно з відповідним періодом 2014 р. збільшився на 12,9%.
До видів економічної діяльності з найвищим рівнем оплати праці відносилися авіаційний транспорт, фінансова та страхова діяльність, виробництво основних фармацевтичних продуктів і фармацевтичних препаратів, інформація та телекомунікації, професійна, наукова та технічна діяльність, добувна промисловість і розроблення кар’єрів, виробництво коксу та продуктів нафтопереробки, де заробітна плата працівників перевищила середній показник по економіці в 1,5—4,4 раза.
У всіх регіонах середній розмір оплати праці був вищим за мінімальну заробітну плату, водночас лише у трьох із них заробітна плата перевищила середню по країні: у м. Києві — 6102 грн, Донецькій — 4494 грн та Дніпропетровській — 3991 грн областях. Найнижчий рівень заробітної плати спостерігався у Тернопільській, Чернівецькій та Херсонській областях і не перевищував 72,0% середнього по економіці.
Кількість зареєстрованих безробітних на кінець травня 2015 р. становила 469,4 тис. осіб, або 25,4% усіх безробітних працездатного віку, визначених за методологією МОП. Допомогу по безробіттю отримували 78,1% осіб, які мали статус безробітного.
Рівень зареєстрованого безробіття в цілому по країні порівняно з квітнем 2015 р. не змінився і на кінець травня становив 1,8% населення працездатного віку. У сільській місцевості зазначений показник знизився на 0,1 в. п. та становив 2,1%, а в міських поселеннях він залишився на рівні попередніх місяців (1,6% населення працездатного віку).
Кількість вільних робочих місць (вакантних посад), заявлених роботодавцями до державної служби зайнятості, у травні 2015 р. порівняно з квітнем зменшилася на 1,8 тис., або на 3,6%, і на кінець місяця становила 48,1 тис.
Чисельність наявного населення в Україні за оцінкою на 1 травня 2015 р. становила 42854,1 тис. осіб. Упродовж січня—квітня 2015 р. чисельність населення зменшилася на 75,2 тис. осіб, що в розрахунку на 1000 наявного населення становило 5,3 особи.
Чисельність населення зменшилася за рахунок природного скорочення (82,7 тис. осіб), водночас зафіксовано міграційний приріст населення (7,5 тис. осіб).
У січні—квітні 2015 р. рівень природного скорочення становив 5,9 особи в розрахунку на 1000 наявного населення.
Народжуваність становила 9,5 живонароджених у розрахунку на 1000 наявного населення, а смертність — 15,4 померлих на 1000 наявного населення.
Дані наведено без урахування тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим і м. Севастополя.
Українські мулярі розбудовують інші держави - Урядовий Кур’єр - газета центральних органів влади України онлайн
Ніде правди діти, щороку дедалі більше українців виїжджають за кордон на заробітки. Основна причина — ціни у магазинах і тарифи на комунальні послуги зростають значно швидше, ніж заробітна плата. А виживати якось треба, тим паче що жити хочеться добре і вже сьогодні.
Керівник соціологічної групи «Рейтинг» Олексій Антипович розповів, що за даними дослідження, яке фахівці очолюваної ним групи провели у партнерстві з польськими колегами, вивчаючи міграційні настрої українців, з тих, хто від’їжджав на роботу до цієї країни за останні 5 років, лише чверть опитаних робили це тільки раз. Ще третина — 2—3 рази, а 7% зауважили, що вони вже фактично оселилися в цій країні, повертаючись в Україну лише зрідка й ненадовго. Здебільшого це чоловіки старшого віку. Молодші ж чоловіки та більшість жінок, відпрацювавши 1—3 місяці, повертаються до родин.
— Робота, яку виконують у Польщі понад 77% українців, фізична і часто важка, отже для чоловіків. 16% задіяні у сфері послуг, і тут більше жінок. Лише 3% працюють інтелектуально, близько 1% обіймають керівні посади. Щодо професій: здебільшого працевлаштовуються в сільському господарстві та на будівництві, 8% — у готельному і ресторанному бізнесі або на дому (догляд за людьми). Понад 2/3 шукали роботу через друзів, родичів чи знайомих в Україні або в Польщі. І лише 10% — через легальні агенції з найму. Понад 50% обрали саме Польщу через її географічну близькість та схожість мов, понад 40% — через зарплатню, вищу, ніж удома, — розповів фахівець.
І хоч заробітчан вважають вагомими інвесторами в українську економіку, понад 60% тих, хто працює в Польщі, вказали, що через банки гроші не пересилають, а тримають їх при собі. Заробляючи в середньому до 2,5 тисячі злотих (щоб перевести у гривні, множимо на 8) на місяць та витрачаючи на себе 500, решту не облікованої обома державами готівки вони, повертаючись додому, перевозять через кордон.
Понад 50% заробітчан задоволені своїми роботодавцями (категорично не задоволені лише 8%), але понад 90% все-таки не планують купувати нерухомість чи відкривати власний бізнес там, де працюють, а категорично налаштовані повернутися додому. Проте 2/3 з них планують найближчим часом поїхати на заробітки знову. Та більшість — неофіційно. Адже якщо, наприклад, торік українські офіційні фірми-посередники подали звіти про те, що вони працевлаштували у Польщі майже 12 тисяч наших співвітчизників, то польські урядовці зауважили, що надали майже 2 мільйона запрошень. Тож левова частка наших заробітчан користується неофіційними каналами, наражаючи себе на шахраїв і ймовірну можливість стати жертвою торгівлі людьми.
Генеральний директор Всеукраїнського об’єднання крюінгових компаній (працевлаштування моряків) В’ячеслав Кисловський розповів, що нині на світовому флоті працюють майже 130 тисяч наших моряків, які непогано зароблять, особливо якщо мають високий ранг. Зарплата капітана на великому пароплаві може становити 30—50 тисяч доларів на місяць, матроса — до 2 тисяч доларів. За його словами, кваліфікацію українських моряків високо цінують у світі, їх охоче наймають на роботу на закордонні судна. Отже, в середньому за рік дохід, який вони приносять державі, становить майже 2 мільярди доларів.
Та, на жаль, держава не полегшує життя цим людям. Вона не допомагає їм із працевлаштування, але не забуває взяти чималі податки із зароблених важкою працею грошей. Звісно, є такі податки і за кордоном. Але якщо там це 100 доларів на місяць з моряка і 200 — з офіцера, то в нас — 20% з кожного незалежно від рангу. Тож вони сподіваються, що в цьому питанні найближчим часом буде наведено лад і відбудуться зміни на краще.
Голова експертно-аналітичної ради Українського аналітичного центру Борис Кушнірук зазначив, що нині кошти заробітчан, які йдуть до бюджету, значно більші, ніж усі іноземні інвестиції. Адже хоч би як вони потрапили в Україну, на них згодом купують житло або започатковують бізнес саме в нашій країні. Тому, на його переконання, держава має ставитися до трудової міграції лояльно.
Проте тут є й негативні чинники. Як-от те, що, на відміну від поляків, які, попрацювавши за кордоном і повернувшись додому, найчастіше вкладають гроші у розвиток власного бізнесу, українці зазвичай на зароблене купують нерухомість, кладуть гроші в банки або витрачають на життя. Вони вкладають гроші в нашу економіку, але, зазвичай, не створюють нових робочих місць і не розвивають малого чи середнього бізнесу.
Отже, цим людям слід показати, що і в нашій країні розвиток бізнесу має перспективу. Перший крок уже зроблено: для представників ІТ-професій, які працюють на іноземні фірми віддалено, залишаючись в Україні, оподаткування доходів зменшили з 22 до 5%. І вони це оцінили, тож не їдуть ні до Польщі, ні навіть до більш економічно розвинених країн, не залишають рідних, але заробляють офіційно 3—5 тисяч доларів на місяць. Таку саму практику мінімізації оподаткування і соцвнесків, на переконання фахівця, можна було б застосувати до представників інших професій. Можливо, не до всіх, але для багатьох. І саме так із часом ми змогли б повернути в Україну висококласних фахівців, яким з нинішніми податками і соціальними зборами заробляти за кордоном комфортніше й вигідніше.
Усі фахівці погодилися, що наших заробітчан за кордоном слід захищати і держава не повинна про них забувати. Але демонструвати це вона має не лише через податки, а й через допомогу після повернення розвивати бізнес саме на Батьківщині.
Рішення суб’єкта управління щодо підприємства - Урядовий Кур’єр - газета центральних органів влади України онлайн
1. Постанова Ради Міністрів Української РСР від 23 серпня 1990 року № 218 «Про друкований орган Ради Міністрів УСРС».
2. Постанова Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2002 року «Про затвердження Статуту редакції газети «Урядовий кур’єр».