BHT GA RF beyanatlarına baqmayıp Qirımñin askerleşüvi aqqinda rezolütsiya leyhasina imdat bildirtti
У ГА ООН підтримали проект резолюції щодо мілітаризації Криму попри заклики РФ
BHT General asambleyası vaqitace işğal etilgen  Qirımñin, Qara ve Azaq deñizler qiısımlarñin askerleşüvi aqqinda rezolütsiya leyhasina imdat bildirtti. “Rey berüv neticeleriñin  boyledir: leyha taraf - 62, qarşi - 22, rey etmediler - 55. A/76/L.22 Rezolütsiya leyhasi qabul etile”, - BHT General asambleyañin başi Abdula Şahid beyan etti. Qayd etile ki, “Qirım Muhtar Cumhurietñin, Aqyar şeerñin, Qara ve Azaq deñizler qiısımlarñin askerleşüv  problemasi” adli rezolütsiyañi bugün General asambleyada Ukraina daimiy vekili Sergiy Kislitsya taqdim etti. Oñin  çiqişiñdan soñ Suriye ve Rusiye Federatsiya vekilleri söz alip, rezolütsiyağa qarşi rey bermege çağirttilar. Vesiqa metinine aytila ki, BHT General asambleyasi “Qirimñin işğalci devlet olğan  Rusiye Federatsiyanen tez inkişaf etilgen askerleşüvi sebebinden ciddiy raatsizliq bildirte, çünki Rusiye Qirimğa zemaneviy silyalarini, yani özek silalarini taşimağa olğan uçaqlarini ve raketalarini ketire. Ondan ğayri Rusiye Federatsiyañin bu aletler ile Ukraina territoriyasina askerlerini yollamağa imkani  olur.  BHT General asambleyasi Rusiyeni boyle faalietini toqtatmağa çağirtrta”. Daa bu yil rezolütsiyañi esas denişhmeleri ve yaniliqlari adindan belli oldular: Qirimñin vaqitace işğal etilgen yarimada statusi; Qirim  platforma işbirligine imdat etüv; Русиены qirimтатарларнынъ Qirimñin  тамыр халкъы иле акъларнынъ ерине кетерюви себебинде Русиени месулиетке чекмеси; Rusieny qirimtatarlarñin Qirimñin  tamir halqi ile aqlarñin erine keterüvi sebebinden Rusyieni mesulietke çekmesi; qirimtatar halqñin liderlerine  qarşi çiqarilğan ğiyabiy ukümlerñin red etüvi; Ondan ğayri 2018 seneden er yil qayd etilgen vesiqağa halqara Qirim platforma ve oñin deklaratsiyasi aqqinda bağlanma qoşuldi. Belli olğanı 2018 senesi ayriliq ayñin 18 BHT General assambleyasi vaqitace işğal etilgen  Qirımñin, Qara ve Azaq deñizler qiısımlarñin askerleşüv problemasi” rezolyütsiya leyhasina birinci kere imdat  bildirtti. O zamanda BHT 66 aza-devleti rezolütsiya içün rey berdiler, qarşi 19 oldi, 72 işiraq etmediler. 2020 senesi  ayriliq ayñin 7 General assambleyasi  bu rezolyütsiyañin yani  versiyasina 3  kere imdat bildirtti. BHT 63 aza-devleti rezolütsiyasi içün rey berdiler, qarşi 17 oldi, 62 iştiraq etmediler. Ondan ğayri 2020 senesi ayriliq ayñin 16 BHT General asambleyasi Qirimda insan aqlar aqqinda malümatlarnen yanilanğan rezolütsiyağa imdat bildirtti. Onyn" esas maqsadi - halqara cemietini birleştirip, Rusiyege basimini quvetleştirmege ve Rusiyeni işğalci devlet olaraq halqara mesulietini erine ketirmege mecburlamaq". BHT 64 aza-devleti rezolütsiya  içün rey berdiler, qarşi 23 oldi, 86 iştiraq etmediler. Birinci kere  BHT General asambleyasi işğal etilgen Qirimda insan aqlar aqqinda  rezolütsiyani 2016 senesi ayriliq ayñ baqqa edi. Bizni Telegram’da oquñız
Генасамблея ООН підтримала проект резолюції щодо мілітаризації тимчасово окупованого Криму, а також частин Чорного та Азовського морів. “Результати голосування наступні: за – 62, проти – 22, утримались – 55. Проект резолюції A/76/L.22 приймається”, - заявив очільник Генеральної Асамблеї ООН Абдула Шахід. Зазначається, що резолюцію “Проблема мілітаризації Автономної Республіки Крим та м.Севастополь, Україна, а також частин Чорного і Азовського морів” сьогодні в Генасамблеї представив постпред України Сергій Кислиця. Після його виступу слово взяли представники Сирії та Росії, які закликали не голосувати за резолюцію або проголосувати проти. У тексті резолюції сказано, що Генасамблея ООН "виражає серйозне занепокоєння з приводу прогресуючої мілітаризації Криму Російською Федерацією як державою-окупантом і висловлює стурбованість з приводу триваючої дестабілізації обстановки в Криму внаслідок постачання Російською Федерацією сучасних систем озброєнь, у тому числі літаків і ракет, здатних нести ядерну зброю, зброї та боєприпасів, і направлення нею військовослужбовців на територію України, і настійно закликає Російську Федерацію негайно припинити таку діяльність". Також цьогоріч ключовими нововведеннями резолюції стали відображення в назві резолюції: статусу Криму як тимчасово окупованого півострова; підтримка співпраці в Кримській платформі; наголос на відповідальності Росії за дотримання прав кримських татар як корінного народу Криму; вимога скасувати вироки, винесені заочно щодо лідерів кримськотатарського народу та кримських татар. Крім того, документ, що ухвалюється щороку, починаючи з 2018-го, доповнено, зокрема, посиланням на міжнародну Кримську платформу та її декларацію. Що відомо 18 грудня 2018 року Генасамблея ООН вперше підтримала проект резолюції "Проблема мілітаризації Автономної Республіки Крим та міста Севастополь (Україна), а також частин Чорного та Азовського морів". Тоді за резолюцію проголосували 66 країн-членів ООН, проти – 19, утримались – 72. 7 грудня 2020 року Генасамблея ООН втретє підтримала оновлену версією цієї резолюції. За оновлений текст резолюції проголосували 63 країни-члени ООН, проти – 17, утрималися – 62. Окрім цього, 16 грудня 2020 року Генасамблея ООН підтримала оновлену резолюцію щодо ситуації з правами людини в Криму. Ключовим її елементом є заклик до міжнародного спільноти посилити взаємодію задля тиску на РФ з метою змусити її виконувати міжнародні зобов’язання як держави-окупанта. За проголосували 64 країни, утримались - 86, проти - 23. Вперше резолюцію про положення у сфері прав людини в окупованому Криму Генасамблея ООН розглядала у грудні 2016 року. Читайте нас у Telegram