rusiye qırımtatarlarnı riayetkârsız bir halq olaraq tanıy – uquq qorçalayıcılar
Кримські татари розглядаються росією як нелояльне населення – правозахисники
Rus reberligi añlay ki, keçken asır yarımadadan sürgün etilgen soñ qırımtatar halqı, böyle degen “rus düynası”nıñ qısmı olmağa istemey. “QırımSOS”nıñ idaresiniñ başı Oleksiy Tilnenko bunı bildirdi, dep QIRIM.News haber berdi. O qoştı ki, Qırımda siyasiy mabüslerniñ çoqusı – qırımtatar halqınıñ vekilleridir. – Men tasdıqlaya bilirim ki, şu anda Qırımda bulunğan siyasiy mabüslerniñ çoqusı qırımtatarlardır. 150 siyasiy mabüsten 110 kişi – qırımtatar halqınıñ vekilidir, – dep Tilnenko ayttı. Tilnenko qayd etti ki, rusiyeniñ tutqanı grajdan reinelerni esirlikten azat etmek pek qıyındır. Deñişmeler çerçivesinde askerlerni azat etmek daa qolay ola. Şu anda şu cümleden işğal etilgen Qırımda tutulğan grajdan insanlarnı deñiştirüv ya da azat etüv semerelii mehanizmi yoq.  Bundan ğayrı, Tilnenkonıñ sözlerine köre, grajdan reinelerniñ uquqiy yardımğa irişimi yoq, bulunğanları yerni, sağlığı ve başqa şeylerni aqrabalarına bildiremeyler.
Російська верхівка розуміє, що після депортації з півострова в минулому столітті кримськотатарський народ не хоче бути частиною так званого “руського міра”. Про це заявив голова правління “КримSOS” Олексій Тільненко, передає QIRIM News. Він також додав, що більшість політв’язнів у Криму – це представники кримськотатарського народу. – Я можу підтвердити, що абсолютна більшість із тих політв’язнів, які зараз перебувають у Криму, якраз-таки представляють кримські татари. Зі 150 понад 110 якраз є представниками кримськотатарського народу, – сказав Тільненко. Тільненко також констатував, що цивільних заручників, яких утримує росія, дуже складно визволити з полону, набагато більші шанси на звільнення у військовополонених у рамках обмінів. Наразі немає якогось ефективного механізму з обміну або звільнення цивільних осіб, які утримуються, зокрема, в окупованому Криму. Крім того, за словами Тільненка, цивільні заручники не мають можливості доступу до правової допомоги, не можуть повідомити своїм рідним про своє місце перебування, стан здоров’я та різні інші аспекти.