Rusiye Tışqı işler nazirligi qırımtatar halqı genotsidiniñ yıllığına bağışlanğan Türkiyedeki online mitinglerni “Rusiyege qarşı” dep adlandırdı
МЗС Росії назвали "антиросійськими" онлайн-мітинги в Туреччині до річниці геноциду кримських татар
Rusiye Tışqı işler nazirligi qırımtatar halqı genotsidiniñ yıllığına bağışlanğan Türkiyedeki online mitinglerni tenqit etti. Bunı Rusiye Federatsiyası Tışqı işler nazirliginiñ matbuat hızmeti bildirdi. Rusiyeniñ nazirligi, Türkiye resmiy şahsılarınıñ çıqışlarında “Stalin basqıları ve Rusiyeniñ Qırım ile bağlı şimdiki siyaseti arasında bir beñzerlik qurulğanından” raatsız. “Âñı koronavirus yuqunçı pandemiyası vaziyetinde bu tedbirlerniñ çoqu online keçti. Amma böyle qıyın şaraitte de, Rusiyege qarşı ekstremistik daireler bu facilı mevzu ile bağlı ahlâhsız spekulâtsiyalardan özüni tutıp olamadı. Buña bir çoq Türkiye resmiy şahsıları qoşulğanı ayrıca raatsızlay. Olar öz çıqışlarında Stalin basqıları ve Rusiyeniñ Qırım ile bağlı şimdiki siyaseti arasında bir beñzerlik qurdılar”. - yazıla bildirmede. Ayrıca, Rusiye nazirligi, bu kibi areketler Rusiye ve Türkiye arasındaki 100 yıllıq ortaq munasebetlerge zarar bere bilecegini qayd etti. “Añlaşılğanına köre, böyle areket tarzı Rusiye ve Türkiye prezidentleriniñ qoyğan ve buna ait ekitaraflı vesiqalarda qayd etilgen çoq planlı işbirlikniñ kelecekte inkişaf ettirilmesine imkân yaratmay, ve bu künleri yüz yıllıq yubileyi qayd etilgen Rusiye-Türkiye dostluq munasebetlerine qarşıdır”, - dep bildire Rusiye TİN. Umumiy yekün çıqarıp, Rusiye Tışqı işler nazirligi Türkiye sakinlerini keçken asır tarihınıñ adiselerine obyektiv olaraq baqmağa davet etti. “Resmiy Ankaranıñ Rusiyege qarşı kapmaniyağa yüz bergeni öz tarihına yanaşmasınen uyğun kelmey. Türkiyeniñ içtimaiy-siyasiy dairelerini, Türkiyede yaşağan ve Rusiye ile soyluq alâqaları olğan halqlarnıñ temsilcilerini keçken asır tarihınıñ adiselerine obyektiv olaraq baqmağa davet etemiz”, - dep yekünlenile bildirmede. Şimdilik Türkiye tarafınıñ Rusiye Tışqı işler nazirliginiñ bildirmesine iç bir cevabı yoq. Qırımtatar Milliy Meclisi ise öz cevabını endi berdi: “Qayd etmege ister edim ki, Rusiye Tışqı işler nazirligi bu kibi bildirmelerni işğal etilgen Qırımda qırımtatar halqınıñ genotsidine bağışlanğan tedbirlerniñ keçirilmesi yasaq etilgen, qırımtatar milliy areketiniñ faallerine kütleviy saqındırıcı vesiqalar berilgen, bu cinayetni yapqan Stalinge  Qırımda abideler qoyulğan ve Stalinniñ qaramanlaştıruv siyaseti vaziyetinde yapa. Buna köre,  kerçekten  Stalin basqıları ve Rusiyeniñ Qırım ile bağlı şimdiki siyaseti arasında bir beñzerlik kim  qura eken?”, - dep yazdı Facebook saifesinde Qırımtatar Milliy Meclis azası Eskender Bariyev. Belli olğan malümat Mayısnıñ 18-nde Qırımtatar resurs merkezi qırımtatar halqı sürgünligi qurbanlarınıñ hatırasına bağışlağan halqara onlayn mitingni ilân etti. Qırımtatar halqına öz birdemligini köstermek içün Kanada parlamenti, Litvaniya Seymı, Türkiye prezidenti, Ukraina tışqı işler nazirliginiñ temsilcileri ve türlü devletlerdeki qırımtatar ve ukrain diasporası vekilleri, siyasetçileri ve faalleri qoşuldı. Onlay miting iştirakçileri BMT, Avropa Parlamenti, Avropada işbirlik ve telükesizlik teşkilâtı, Avropa şurasınıñ parlament assambleyası, NATO ve dünya memleketleriniñ parlamentlerine tecavuzcı devletke qarşı qoşumça basqılar qullanmağa davet ettiler. Qırımtar halqı öz tarihiy Vatanı - Qırımda 1944 senesi mayısnıñ 18 21 arasında mecburen sürgün etildi. Camala qırımtatar yırcısınıñ “1944” türküsi 2016 senesi Eurovision yarışında Ukraian içün ğalebe ketirdi. Yır qırımtatar halqınıñ sürgünligine bağışlanğan.
Міністерство закордонних справ Росії розкритикували серію онлайн-акцій в Туреччині, які були присвячені 76-й річниці депортації кримських татар. Про це заявила пресслужба МЗС РФ. Російське відомство особливо занепокоєне "обурливими паралелями між сталінськими репресіями та нинішньою політикою Росіїї щодо Криму" в промовах турецьких офіційних осіб. «На тлі пандемії нової коронавірусної інфекції більшість цих заходів пройшли в онлайн-режимі, проте навіть у таких важких умовах антиросійськи налаштовані екстремістські кола не змогли втриматися від чергової порції недостойних спекуляцій на цій трагічній темі. Особливу занепокоєність викликає та обставина, що до них приєдналися і низка турецьких офіційних осіб, які дозволили собі, зокрема, проводити обурливі паралелі між сталінськими репресіями і нинішньою політикою Росії щодо Криму» - йдеться у повідомленні. Також в російському міністерстві підкреслили, що подібні дії можуть надати шкоди майже 100-річним партнерським відносинам між РФ та Туреччиною. «Така поведінка не сприяє вирішенню завдання подальшого розвитку відносин багатопланового партнерства, поставленого президентами Росії та Туреччини і зафіксованої у відповідних двосторонніх документах, суперечить духу дружніх російсько-турецьких відносин, столітній ювілей яких відзначається цими днями» - заявляють в МЗС Росії. У підсумку повідомлення міністерство закликало жителів Туреччини об'єктивно ставитися до непростих подій історії минулого сторіччя. «Потурання антиросійській кампанії з боку офіційної Анкари не в'яжеться і з її підходом до власної історії. Закликаємо турецькі суспільно-політичні кола, представників народів, які живуть на території Туреччини та пов'язані родинними зв'язками з Росією, до об'єктивного погляду на непрості події історії XX століття», – підсумували у заяві. Поки що реакції турецької сторони на заяву МЗС Росії немає. Але вже відреагували у Меджлісі кримськотатарського народу: «Хочу відмітити, що подібні повідомлення МЗС Російської Федерації робить на тлі заборон проведення заходів, присвячених геноциду кримськотатарського народу в окупованому Криму, масових застережень активістам кримськотатарського національного руху і політики героїзації Сталіна й встановлення пам'ятників Сталіну в Криму, який скоїв ці злочини. Панове з МЗС РФ, так хто ж все-таки на практиці здійснює обурливі паралелі між сталінськими репресіями і нинішньою політикою Російської Федерації відносно Криму з початку окупації, коли ваші спецслужби проводять масові обшуки, арешти, більше 30 тисяч кримських татар змушені були виїхати з Криму і близько 200 дітей позбавлені батьківської турботи?», – написав у Facebook член Меджлісу кримськотатарського народу Ескендер Барієв. Що відомо 18 травня Кримськотатарський ресурсний центр повідомив про проведення міжнародного онлайн-мітингу в пам’ять про жертв геноциду кримськотатарського народу. Щоб проявити солідарність з кримськими татарами підключилися представники парламенту Канади, Сейму Литви, президента Туреччини, МЗС України, а також активісти, політики, дипломати і представники кримськотатарської та української діаспори з різних країн світу. Учасники онлайн-мітингу звернулися до ООН, Європарламенту, ПАРЄ, ОБСЄ, НАТО та ОЧЕС, а також до урядів і парламентів країн світу із закликом «терміново задіяти додаткові заходи тиску на державу-агресора – Росію, використовуючи санкційні, політико-дипломатичні та економічні механізми , з метою припинення порушень Росією фундаментальних принципів міжнародного права і виконання вимог міжнародного співтовариства, зокрема, деокупацію Криму і відновлення державного суверенітету України над АР Крим та м. Севастополь, а також над прилеглими водами Чорного й Азовського морів». Насильницьке виселення кримськотатарського народу з його історичної батьківщини — з Криму, здійснене упродовж 18–21 травня 1944 року. Пісня «1944» кримськотатарської співачки Джамали здобула перше місце для України на конкурсі Євробачення 2016. Пісня присвячена трагічним подіям депортації кримськотатарського народу. Джамала, яка сама народилася в засланні в Киргизстані, присвятила пісню своїй депортованій прабабусі.