“Tuvğan Qırım” VR-leyhasınıñ yañı musafiri Mustafa Cemilev oldı
Новим гостем VR-проєкту "Рідний Крим" став Мустафа Джемілєв
Virtual aqiqat şeklinde olğan “Tuvğan Qırım”  leyhasınıñ çerçivesinde, Qırım aqqında öz ikâyeni qırımtatar halqnıñ yetekçisi Mustafa Cemilev tarif etti. Leyhanıñ seriyasında qaramanlar, virtual  aqiqatnıñ yardımı ile olar içün emiyetke lâyıq olğan Qırım yerlerni izlep, tuvğan yarımadası aqqında ikâyelerni ve fikirlerni tarif eteler. Ayrıca, Cemilevge onıñ tuvğan Ay-Serez köyünı kösterdiler. Cemilevniñ hatıravlarnı Ukraїner leyha ortağı öz saytında ilk qış aynıñ 6 yayınladı . Videoda Ay-Serez köyni yüksek uçuşından körmek mümkün. Daa anda yañıdan qurulğan cami v Cemilev ailesiniñ aile evi kösterilgen 1944 senesi onıñ ailesini  Özbekistanğa sürgün etkende o tek bir yaşını toldurğan edi. Qırmğa 1989 senesi qaytqan. O vaqıt Vatanğa qaytqanı içün cezalandırmay ediler, amma mekân qaydını yapmağa izin bermey ediler. “O vaqıt Qırımda milliy areketimizniñ ekinci cebesi başlanılğan. Adamlar, evlerni satın alıp mekân qaydını almaq içün irişe ediler. Narazılıqlar, numayışlar, açlıqlar- böylece mamur alğa kelip inkişaf ettirile ediler”,-dep hatırlay qırımtatarı. İşğalden evel olğan yıllarda Cemilev, halq deputatı olaraq, yarım vaqıt içinde Kiyevde çalışa edi, sessiyalar olmağanda Qırımğa qayta edi. Soñ sefer Qırımda 2014 senesi çiçek aynıñ 19 buluna edi. Yarımadadan Yuqarı şurasınıñ nevbettei sessiyasına çıqıp ketkende, sıñırdaki rusiye ofitseri oña 5 yı devamında oña RF territoriyasına kirmege lâğu etilmesi aqqında emrini oquğan. “Anda ne imza, ne de müur olmağan edi, printeren kâğıtnı aıp çıqarğanlar. “Ulkeñiz territoriyasına maña kirmesini ne içün lâgu ettiñiz?”,-dep sordım. Sürgünlik ve Qırımğa qaytqan soñ sihiñ Rusiyeñizge iç kelmey edim ve kelmez de edim. Olar ise, “Qırım da Rusiyedir”,-dep cevaplanalar. “Beş yıl içinde mında bulanacağıñıznı dep tüşünseñiz, o vaqıt siz büyük optimistlersiñiz”,-tarif etti Cemilev. Bu altı yıl içinde Qırımdaki tuvğanlarnıñ çoqusı vefat etken, amma olarnıñ cenazelerine kelip olamağan. Lâkin, o ve onıñ tuvğanları işğalnıñ bitüvine ümüt besleyler. “O büyük bir çağıruvdır, amma vaqıt lâzim. Menimce, qaytaruvından soñ Qırımdaki vaziyet uzun vaqıt devamında bam-başqa olacaq”,- dep bildirdi qırımtatar halqnıñ yetekçisi. Cemilev emin: qırımtatarlar öz toprağında etnos olaraq saqlanıp olalar, onıñ içün, siyasiy baqışlarına baqmadan, olarnı, öz Vatanğa qaytmağa ğayesi birleştire. Bunıñ içün, ilk nevbette, işğalcılardan azat olmaq kerek, ekinciden, Ukraina terkibinde, til, medeniyet ve qırımtatarlarnıñ adetlerniñ inkişafı ve saqlanuvını kefalet etecek olğan öz milliy-territorial muhtariyetini qaytarmaq. Belli olğanı Qırım aqqındaki “Tuvğan Qırım” VR leyhası çerçivesinde bir ay devamında er bazar künü ikâyeler çıqacaq. Qaramanlar Qırımnı nasıl hatrlağanları aqqında aytıp berecekler. 30 Qasımay Ukraina institutı Ukrainer ile beraberlikte “Tuvğan Qırım” virtual reallik (VR) formatında bir leyhanı başladı. Anda Qırımlılardan iştirak etkenlerden birincisi - qırımtatar rejissörı Ahtem Seitablayev oldı.
У рамках проєкту в форматі віртуальної реальності "Рідний Крим", свою історію про Крим розповів лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв. У серії проєкту герої за допомогою віртуальної реальності спостерігають за знаковими для них місцями в Криму, діляться думками та історіями про рідний півострів. Зокрема, Джемілєву показали село Ай-Серез (Межиріччя), де жила його сім'я до розкуркулення. Спогади Джемілєва опублікував співзасновник проєкту - Ukraїner на своєму сайті 6 грудня. На відео можна побачити село Ай-Серез із висоти пташиного польоту. Також там показана відновлена мечеть і сімейний будинок родини Джемілєва. Йому було всього рік, коли в 1944-му його родину разом з усім кримськотатарським народом депортували до Узбекистану. Він повернувся до Криму у період перебудови - в 1989 році, коли вже не карали за повернення на Батьківщину, але не давали можливості прописатися. "Тоді там, у Криму, почався так би мовити другий фронт нашого національного руху. Люди купували будинки, потім домагалися прописки. Мітинги, протести, голодування - ось таким шляхом освоювалися", - згадує кримський татарин. У роки до окупації Джемілєв як народний депутат половину часу працював у Києві, а коли не було сесій — повертався до Криму. Востаннє він був у Криму 19 квітня 2014 року. Коли виїздив з півострова на чергову сесію Верховної Ради, на блокпості російський офіцер зачитав йому розпорядження про заборону в’їжджати на територію РФ протягом п’яти років. "Там ні підпису, ні печатки не було, просто з принтера витягли папірець. Я запитав: «А чому це ви вирішили забороняти мені в’їзд на територію вашої країни?». Хоча після депортації і повернення до Криму я не приїжджав в цю вашу Росію, і взагалі б не приїжджав. А вони кажуть: «Крим — теж Росія». Я сказав: «Тоді ви дуже великі оптимісти, якщо думаєте, що протягом п’яти років ви тут будете", - розповів Джемілєв. За ці шість років дуже багато його близьких померло в Криму, але він не зміг поїхати на похорон. Однак, він та його близькі сподіваються на закінчення окупації. "Це великий виклик взагалі світопорядку, але, мабуть, питання часу. Я думаю, що вже після повернення багато чого буде по-іншому в Криму", - уточнив лідер кримськотатарського народу. Джемілєв упевнений: кримські татари можуть зберегтися як етнос тільки на своїй землі, тому, незалежно від політичних поглядів, їх об’єднує ідея повернутися на свою Батьківщину. А для цього потрібно, по-перше, звільнитися від окупантів і, по-друге, відновити свою національно-територіальну автономію в складі Україні, де гарантуватимуться збереження і розвиток мови, культури і традицій киримли. Що відомо Родина Мустафи Джемілєва пережила розкуркулення у 1930-х і дві депортації з рідного Криму. За політичні погляди його свого часу відрахували з вишу, а згодом неодноразово судили. П’ятнадцять років він провів у місцях позбавлення волі. З часів незалежності України Джемілєв бере активну участь у її політичному житті та є автором десятків законопроєктів. Через російську окупацію кримськотатарський правозахисник вже кілька років не може приїхати на півострів. VR-проєкт "Рідний Крим" буде виходити щонеділі як історії героїв зі спогадами про півострів. 30 листопада український інститут спільно з Ukrainer запустили проєкт в форматі віртуальної реальності (VR) "Рідний Крим". Один з перших кримчан, хто взяв у ньому участь - кримськотатарський режисер Ахтем Сеітаблаєв.