Ukrainler, Razumkovağa muracaat ettiler
Українці Криму звернулися до Разумкова
Qırımdaki ukrainlerniñ ülke şurası, Ukrain pravoslav kilsesiniñ (UPK) Qırım yeparhiyadaki dindarlarnıñ din ve dünya baqış serbestligine aqnıñ qoruv meselelerine ve aziz kinaz Vladimir ve şahzade Ölganıñ katedral kilsedeki hanelerniñ saqlanuvına dair Ukraina Yuqarı Şurasınıñ qarar leyhasınıñ qabul etilmesine dair ukrain parlament başı Dmitriy Razumkovğa muracaatını yolladı. Bunıñ aqqında Ukrainlerniñ Qırımdaki ülke şurasınıñ Facebook’taki resmiy saifesinde bildirile . Qayd etilgeni kibi, Ukrain pravoslav Kilsesine (UPK) vefadar olğan din adamları, yedi yıl içinde devlet tarafından destek körmeyip imaye etilmeyler. “Ukrainlerniñ Qırımdaki ülke şurası, Ukraina yuqarı Şurasınıñ başı Razumkov Dmitriy Aleksandroviçni, Ukraina halq deputatlarnı, Ukrainanıñ vaqtınca işğal etilgen territoriyalarnıñ reintegratsiya meseleler boyunca Nazirligi, vaqtınca işğal etilgen Donetsk, Lugansk vilâyetlerdeki ve Qırım muhtar Cumhuriyet, Aqyar şeeri territoriyalarnıñ reintegratsiya ve deokupatsiya, insan aqları meseleler boyunca Ukraina Yuqarı Şurasınıñ komitetinen işlep çıqarılğan  Ukrain pravoslav kilsesiniñ (UPK) Qırım yeparhiyadaki dindarlarnıñ din ve dünya baqış serbestligine aqnıñ qoruv meselelerine ve aziz kinaz Vladimir ve şahzade Ölganıñ katedral kilsedeki hanelerniñ saqlanuvına dair Ukraina Yuqarı Şurasınıñ qarar leyhasını qabul etmege çağıra”,-denile muracaatta. “Yuqarı Şura başına muracaatlarnı ekinci sefer yollaymız. İlk sefer o, 2020 senesi orta küz aynıñ 28 “Golos” (“Ses”) fırqasından Ukraina halq deputatı Rustem Ümerovğa Ukrainlerniñ Qırımdaki ülke şurasınıñ vekillerinen körüşüvi vaqtında alıp berilgen edi. Cevapnı ale daa almadıq. Bundan da ğayrı, Ukraina Yuqarı Şurasına daa 2020 senesi kiraz aynıñ 16 kirsetilgen qarar leyhası ale daa baqılmağan. Yıl keçti, neticesi ise yoq”,-bildirdi “Qırım sesine” UQUŞ vekili Andrey Şçekun. UQUŞ vekiliniñ fikrine köre, işğal etilgen Qırımda ukrain kilse yoq etilgende, böyle areketsizligi ve müim vesiqanıñ qabul etüvinen ağır-sabırlığı ruhsetsizdir. “Nevbetteki sefer dünya diqqatını celp etmek içün Qırım platformasınıñ sammitine azırlıq yapqanımızda,  vaqtınca işğal etilgen qırım yarımadasında şahsiy devletiniñ destegini ve qorumasını beklegenler aqqında unutamız. Ukraina Yuqarı Şurası, Qırımdaki ukrain kilseniñ alına ve zemaneviy çağıruvlarına diqqat etmek kerekmey mi?”,-qayd ete Andrey Şçekun. “Dindeşlerimizni sözlerde degil, areketler ile imaye etmelimiz. Areket etip qorçalamaq kerekmiz ve bundan soñ işğal rejiminde  qanun leyhalarımıznı ve Ukraina qanunlarnı bozacaq olsalar-bunı qayd etip, nezaret etecegimiz, aktlarnı tizip halqara makemelerde davalarnı açıp Rusiyege qarşı çıqacağımız. Rusiye, qanunsız areketler etmesiñ dep oña basqı olaraq yapıla bilgen şartlardan daa biri”,-tarif etti İçtimaiy Qırımğa tefsirinde Andrey Şçekun. Belli olğanı İlk küz aynıñ 28 ukrainlerniñ Qırımdaki ülke şurasınıñ faaliyeti ğayrıdan tiklenecek , ayrıca, Qırım deokupatsiyası ceryanına yardım etmek maqsadı ile.
Крайова Рада Українців Криму направила звернення до голови українського парламенту Дмитра Разумкова щодо необхідності прийняття проєкту Постанови Верховної Ради України  щодо питань захисту права на свободу світогляду та віросповідання вірян Кримської єпархії Української православної церкви (ПЦУ) та збереження приміщень Кафедрального собору святих рівноапостольних князя Володимира та княгині Ольги. Про це повідомляється на офіційній сторінці Крайової Ради Українців Криму у Facebook. Зазначається, що священнослужителі, які залишилися вірні Українській Православній Церкві (ПЦУ) і, попри утиски, продовжили свою діяльність на півострові, не підтримуються та не захищаються державою протягом семи років. «Крайова Рада Українців Криму закликає голову Верховної Ради України Разумкова Дмитра Олександровича, народних депутатів України розглянути та прийняти проєкт Постанови Верховної Ради України  щодо питань захисту права на свободу світогляду та віросповідання вірян Кримської єпархії Української православної церкви (ПЦУ) та збереження приміщень Кафедрального собору святих рівноапостольних князя Володимира та княгині Ольги, розробленого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України та погодженого Комітетом Верховної Ради України з питань гуманітарної та інформаційної політики, Комітетом Верховної Ради України з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин», – йдеться у зверненні. «Ми вже вдруге надсилаємо звернення до голови Верховної Ради. Перший раз його було передано 28 жовтня 2020 року народному депутатові України від фракції «Голос» Рустему Умєрову під час зустрічі представників Крайової Ради Українців Криму (КРУК) з народним обранцем. Відповіді ми і досі не отримали. Крім того, проект постанови, що був внесений до Верховної Ради України ще 16 червня 2020 року, і досі не розглянуто. Минув рік, а результату немає», – повідомив «Голос Криму» представник КРУК Андрій Щекун. На думку представника КРУК,  у той час коли в окупованому Криму знищується українська церква, така бездіяльність та зволікання з прийняттям важливого документу є неприпустимою. «Коли ми готуємося до Саміту Кримська платформа, щоб привернути в черговий раз увагу світу до необхідності спільного вирішення питань з деокупації Криму, ми, водночас, забуваємо про те, що підтримки і захисту власної держави очікують на тимчасово окупованій території кримського півострову. Чи не слід Верховній Раді України звернути увагу на сучасні виклики і стан української церкви в Криму?» – наголошує Андрій Щекун. «Ми повинні почати захищати наших вірян не на словах, а на ділі , наших вірян, саме Українську церкву Криму від окупаційних зазіхань. Ми повинні діяти і захищати, а вже якщо вони будуть далі порушувати наші законопроєкти та чинне законодавство України в окупаційному режимі - ми будемо це фіксувати, моніторити, складати акти і подавати до міжнародних арбітрів, до міжнародних кримінальних судів і просувати проти Росії. Це ще одина умова, яка може бути тиском на РФ, щоб вона не вчиняла неправомірних дій», - розповів Андрій Щекун в коментарі Суспільному Крим. Що відомо 28 вересня було відновлено діяльність Крайової ради українців Криму, зокрема, з метою сприяння процесу деокупації Криму.