2022 senesi Ukraina, Qırımğa dair meselesini barışıq yolunen çezmege soñki ıntıluvını yapqan - Cemilev
У 2022 році Україна зробила останню спробу вирішити питання про Крим мирним шляхом – Джемілєв 
Qırımtatar halqnıñ lideri, Ukrainanıñ halq deputatı Mustafa Cemilev bildirgeni kibi, büyük miqyaslı rusiye ücüminden soñ 2022 sensi saban ayında Ukraina, RF’nen sübetinde bir qaç yıl içinde Qırım ve Donbassnıñ deokupatsıyası içün quvetni qullanmamağa rica etken edi, amma rusiye tarafı red etken. Buna köre, serbest etüviniñ tek arbiy yolı qala. Bunıñ aqqında o, “Qırım Aqiqatınıñ” intervyüsinde bildirdi . “Rusiyeniñ keçken yılda büyük miqyaslı ücüminden soñ bile Ukraina, Qırım aqqında meselesi barışıq yolunen çezmege soñki ıntıluvını yapqan. Ukraina tarafı, 2022 senesi saban ayında İstambulda rusiye vekillerinen müzakerelerinde Rusiyege öz ordularını 2022 senesi uvut aynıñ 24 sıñırlarına qadar çekmege, Qırım ve Donbass aqqında meselesini ise ilerideki müzakereleriniñ nesnesini yapmağa teklif etken. Amma rusiye tarafı, Qırım - “Rusiyeniñ territoriyasıdır” ve müzakerelerniñ nesnesi olamaz dep bu teklifimi res etken”, - qayd etti Cemilev. Onıñ sözlerine köre, arbiy cinayetler ve rusiye arbiylerinen işğal etilgen teritoriyalarında ukrain ealisiniñ terrorından soñ akimiyet, tecavuzcı ülkesinden terroristker ve arbiy cinayetçilernen iç bir müzakeresi olamaz dep qararını qabul etken. Tafsilâtlıca oquñız: Qırımdaki mevsimi, bu yıl pek sıcaq okacaq - Podolâk “Buna köre, afsus ki, serbest etüviniñ tek arbiy yolı qala. Qırımnıñ azat etüvinde öz ülke, öz devletine sadıq olğan ve işğal sebebinden daa çoq zarar körip tek qırımttaarlar degil de, insanlarnıñ çoqusı iştirak eteceginde iç bir şübesi yoq”, - dep qoştı qırımtatar halqnıñ lideri. Qırımnıñ deokupatsıyasından soñ yarımadanı qırımtatar milliy territorial muhtariyetini yapmağa fırsatı baqıla. Bunıñ içün ilk ve müim adımı endi yapılğan. Tafsilâtlıca oquñız: Ben Goces: Ğarp, Qırım, Ukrainanıñ ğalebesi içün qarar berici faktorı olğanınen razı olmaq kerek “2021 senesi oraq ayında Ukraina Yüqarı Şurası, qırımtatar halqnı Ukrainanıñ tamır halqı olararq tanıdı, o ise - beklenilgeni kibi, Kreml ve Putinni şaşırttı. Bu qanunğa binaen, Ukrainada qırımtat halqnıñ statusı aqqında qanunnıñ qabul etilmesi içün uquqiy ve Anayasasınıñ 10’cı maddesine deñişmelerniñ kirsetilmesine yolı açıla, olarğa köre, muhtar cumhuriyeti, Qırımdaki tamır halqnıñ öz özüni tayin etüv aqqınıñ esasında teşkil etilgen ukrain devletiniñ terkibinde milliy-territorial muhtariyeti olmaq kerek”, - añlattı Cemilev. Qayd etkeni kibi, ukrain prezidenti Vladimir Zelenskiy, buna dair kerek olğan bütün qanun berici aktlarınıñ qabul etilmesine tesir etmege vade etken edi, amma halq deputatnıñ fikirine köre, Qırımnıñ keleyatqan deokupatsıyasına köre, bu ceryannı tezleştirmek kerek. “İçtimaiy soraştıruvlarına köre, Ukraina vatandaşlarnıñ 50% fazlası, Qırımnıñ tamır halqınıñ milliy-territorial muhtariyetiniñ yañartuv ğayesine qol tuta. 2014 senesine qadar bu faiz, 20-25’ten fazla olmağan edi”, - qayd etti qırımtatar halqnıñ lideri. Tafsilâtlıca oquñız: Qırımnıñ ğayıp etüvi, Putin içün soñki noqtası olacaq - Çubarov Bunen beraber şunı qayd etti ki, qanunsız sahte refendumda işğalcılarnen ilân etilgeni kibi, Qırım sakinleriniñ 81,4% degil, ealiniñ 34,2% iştirak etken. “Aman-aman bütün noqtalardaki resmiy olmağan közeticilerimiz qayd etkenleri kibi, referendumnı körmemezlikke urmaq Meclisniñ çağırıvı tek qırımtatarlarnen desteklenilmegen, ve Qırım territoriyasındaki evelki saylavlarında olğanına köre, “referendumdaki” faaliyeti, daa az edi. Keçken saylavlardaki orta faaliyeti ise qararnen 65% edi. Buna köre, o vaqıt “referendumda” ealiniñ 30-35% iştirak etkenini tüşüne edik. Amma soñra işançlı menbalarda  daa muayyen raqamını aldıq - 34,2%”, - tarif etti Cemilev. Tafsilâtlıca oquñız: AQŞ ve ittifaqdaşları baarde Ukrainağa qarşı ücümini başlamağa yardım eterler - Ostin Böyle faiz, Moskvadaki reberligine Qırım FTH gizli esabatında alıp berilgen edi. “Bir qaç afta soñra Nyü-Yorkta Putinniñ mesleatçısı Andriy İlarionov, körüşüvimizde degeni kibi, Kremlde Qırımdaki vaziyetine dair bütün arizalarımıznı yahşı etip közeteler, amma ayrıca referendumda 34,2% iştirak etkeni aqqında beyanatlarımızğa açuvlanalar, çünki bu raqam kerçekke uya. Qırımlılar Rusiyege qoşulmağa qarşı olğanları aqqında Moskvanıñ habei bar edi, amma buna qulaq asmadılar”, - dep qoştı o. Belli olğanı “Strategiya XXI” globalistikası merkeziniñ prezidenti Mıhaylı Gonçar ilân etkeni kibi , Rusiyenen yapılğan areketlerniñ miqdarına köre, Pribaltikadan Qara deñizge qadar RF ğarbiy qısımını silâlaştıruvından boşatmaq kerek. USQ polkovnigi, arbiy eksperti Petro Çernik ilân etkeni kibi, işğalden Qırım yarımadasınıñ arbiy ameliyatı ile serbest etüvi, kerçek vazifesidir, amma bunıñ içün uzaq mesafeli raketalar ve keyfiyetli natolı aviatsıyası kerek. Avropada AQŞ ordusınıñ sabıq başı general Ben Goces, Qırımnıñ olabilgen deokupatsıya planını köstergen. Arbiy inşaatları ve RF QB bazaları boyunca uzaq mesafelş utuşlarbı uzun vaqıt devamında yapmaq, soñra ise bazı nişanlarnı PUA ile yoq etip tek soñ yarımadanıñ territoriyasına ukrain ordularnı kirsetmek. UMN İBİ başı Kırılo Budanov, baarniñ ortasından soñuna qadar keçirilecek olğan uruşlar cenkniñ qarar berici ani olacağını qaçıncı sefer qayd etti . Ukraina prezident ofisiniñ baş muavini İgor Jovkva ilân etkeni kibi, şimdi işğal etilgen Qırımnıñ serbest etüv yollarınıñ episini diqqatqa alalar, diplomatik yolı, arbiy soyunı tamamlaybile. Biznı Telegram ’da oquñız
Лідер кримськотатарського народу, народний депутат України Мустафа Джемілєв заявив, що після повномасштабного російського вторгнення Україна на переговорах з РФ у березні 2022 року пропонувала не застосовувати силу для деокупації Криму та Донбасу протягом декількох років, але російська сторона відмовилася. Тому залишається лише військовий шлях визволення. Також читайте новину кримськотатарською мовою. Про це він повідомив в інтерв'ю "Крим.Реалії". "Навіть після широкомасштабного вторгнення Росії минулого року 24 лютого Україна зробила останню спробу вирішити питання про Крим мирним шляхом. Українська сторона на переговорах з російською делегацією в Стамбулі в березні 2022 року запропонувала Росії відвести свої війська до кордонів 24 лютого 2022 року, а питання про Крим та Донбас зробити предметом подальших переговорів, причому, зобов'язуючись не застосовувати силу для їх звільнення протягом декількох років. Але російська сторона відкинула цю пропозицію, заявивши, що Крим – це «територія Росії», і не може бути предметом переговорів", - зазначив Джемілєв. За його словами, після військових злочинів та терору російськими військовими українського населення на окупованих територіях українська влада ухвалила рішення, що відтепер не може бути жодних переговорів із військовими злочинцями та терористами з країни-агресора. Читайте також: Сезон в Криму цього року буде гарячим і дуже спекотним — Подоляк "Тому, на жаль, залишається лише військовий шлях визволення. Немає сумніву в тому, що у звільненні Криму, в міру своїх можливостей, братимуть участь багато людей, які зберегли вірність своїй країні, своїй батьківщині, і не обов'язково тільки кримські татари, які, звичайно ж, більш мотивовані і найбільше постраждали від окупації", - додав лідер кримськотатарського народу. Після доекупації Криму розглядається можливість зробити півострів кримськотатарською національно-територіальною автономією. Для цього вже було зроблено перший і досить вагомий крок. Читайте також: Бен Годжес: Захід має погодитись, що Крим – вирішальний фактор для перемоги України "У липні 2021 року Верховна Рада України визнала кримськотатарський народ корінним народом України, що викликало, як і очікувалося, шалену реакцію Кремля та самого Путіна. На основі цього закону відкривається правовий шлях для ухвалення закону про статус кримськотатарського народу в Україні та внесення змін до 10-го глави Конституції, згідно з якими автономна республіка має стати національно-територіальною автономією у складі української держави, створеної на основі права на самовизначення корінного народу Криму", - пояснив Джемілєв. Він наголосив, що український президент Володимир Зеленський твердо обіцяв сприяти ухваленню всіх необхідних законодавчих актів щодо цього, але у світлі деокупації Криму, що наближається, нардеп вважає, що треба прискорити даний процес. "Втішно й те, що згідно з соцопитуваннями, громадяни України на понад 50% підтримують ідею відновлення національно-територіальної автономії корінного народу Криму. А до 2014 року цей відсоток не перевищував 20-25-ти", - зазначив лідер кримськотатарського народу. Читайте також: Втрата Криму для РФ та особисто для Путіна буде остаточною крапкою – Чубаров Водночас він зауважив, що у незаконному псевдореферендуму взяли участь далеко не 81,4% жителів Криму, як офіційно заявили окупанти, а 34,2% населення. "Наші неофіційні спостерігачі практично на всіх дільницях зазначали, що заклик Меджлісу бойкотувати референдум підтримано не лише кримськими татарами, і що активність на «референдумі» була набагато нижчою, ніж на всіх попередніх виборах на території Криму. А середня активність на минулих виборах у середньому становила близько 65%. Тому ми тоді вважали, що у «референдумі» взяли участь близько 30-35% населення. Але потім із достовірних джерел отримали точнішу цифру – 34,2%", - розповів Джемілєв. Читайте також: США та союзники допоможуть Україні навесні перейти у контрнаступ - Остін Даний відсоток був наведений у секретному звіті ФСБ Криму начальству у Москві. "Декількома тижнями пізніше в Нью-Йорку колишній радник Путіна Андрій Іларіонов на нашій зустрічі сказав, що в Кремлі ретельно відстежують усі наші заяви щодо ситуації в Криму, але особливо розлючені нашим повідомленням про 34,2 % тих, хто брали участь у референдумі, тому що ця цифра відповідає дійсності. У Москві всі знали, що кримчани проти приєднання до Росії, але з ними ніхто не зважав", - додав він. Що відомо Президент Центру глобалістики «Стратегія XXI» Михайло Гончар заявив , що за сукупністю скоєних діянь Росією, необхідно демілітаризувати західну частину РФ - від Прибалтики до Чорного моря. Військовий експерт, полковник ЗСУ Петро Черник заявив, що звільнення Кримського півострова від окупації через військову операцію є реалістичним завданням , але для цього треба далекобійні ракети та якісна натівська авіація. Екскомандувач армією США у Європі генерал Бен Годжес показав приблизний план деокупації Криму . Він пропонує спочатку довго завдавати далекобійних ударів по військовій інфраструктурі та по базах ЧФ РФ, далі деякі цілі вразити БПЛА, а тільки потім вводити українські війська на територію півострова. Голова управління розвідки Міноборони Кирило Буданов розповів, що із середини й до кінця весни будуть вирішальні бої. Заступник голови Офісу Президента України Ігор Жовква заявив, що наразі не виключається жоден зі шляхів звільнення тимчасово окупованого Криму, дипломатичний шлях може доповнювати військовий. Читайте нас у Telegram