Til ile öz medeniyetinen yaşamaq: Qırımtatar tili milliy bölüginiñ ortaqları bu canlı platformasınıñ işletüvi aqqında tarif ettiler
Жити своєю культурою через мову: партнери Нацкорпусу кримськотатарської мови розповіли про процес запуску цієї онлайн-платформи
Ukrainada yaqın vaqıtta Reintegratsıya nazirliginen teşebbüs erilgen qırımtatar tili milliy bölügi canlı platforması çalışmağa başlaycaq. Platforma, qırımtatar tilinde tasil, ilim ve başqa malümatlarnıñ açıq malümat bazasınıñ vazifesini eda etecek. Şimdi alimler farqlı malümatlarnıñ üzerinde çalışalar, olarğa Qırım sakinleri yardım eteler. Bunıñ aqqında “Dom” telekanaldaki sabalıq yayısında bildirile . Platforma, qırımtatar tilini saqlap onı qullanuvında tarqatmaq maqsadınen yaratılğan. “Tilimizniñ bütün baylığı, kitaplar ve başqa resurslardan alınıp mahsus malümat bazasına kirsetile. Bu malümatnıñ esasında tillerni ögrenmek, talil etmek, sarf ve medeniyetini ögrenmek mümkün. Soñra canlı tercimannı yaparmız”, - qayd etti leyhanıñ ğaye ilhamcısı, ASTEM FOUNDATION fondnıñ başı Snaver Seythalil. Qırımtatar edebiyatını, milliy gazetalar ve neşriyatlardan malümatlarnı yayınlamağa planlaştıralar. Eñ eski neşriyatı - 1883 senedeki “Terciman” gazetasınıñ çıqıqşı, eñ zemaneviy soyu ise - 2022 senesine ait. Qırımtatar tiliniñ milliy korpusınıñ ortağı, isviçre-ukrain programmasınıñ destegi ile Taras Şevçenko adına Kiyev Milliy universiteti olğan. Tafsilâtlıca oquñız: 4 ay içinde qırımtatar tiliniñ milliy bölğgine endi 675 malümatnı kirsettiler “İsviçre, çeşit-türlüginde birdemligini destekley. Dört tilniñ ülkesi olaraq bizim ve başqa tilleriniñ saqlanmasında meraqlanamız. İsveçrede tillerden biri - rom tilidir. Onen tek 40-60 biñ insan laf ete, amma onı saqlamaq içün biz de tırışamız. Buna köre, mında qırımtatar tilini de imaye etemiz. O, insanlarnı olarnıñ medeniyetinen bağlanğanına, til ile öz medeniyetinen yaşamağa olarğa fırsat bergenine köre müim”, - añlattı Ukrainada İsveçre  elçisiniñ baş mesleatçısı Aylin Gofştetter. Bu vaqıtqa qadar qırımtatarca basılğan ve canlı menbalarnıñ toplavı keçe. Milliy bölüginiñ teşkil etüvine bu devirde istegenlerniñ episi, Qırımtatar tiliniñ milliy bölüginiñ Instagramında qoşulabile. Belli olğanı YUNESKO’nıñ malümatlarına köre, qırımtatar tili, yoq oluv telükesi astında bulunğan tillerden biri. Qırımtatarlarnıñ aqları, olarnıñ milliy özgünligini saqlamaq içün er şeyni yapa. Keçken yıl Nazirler kabineti, 2022-2023 senelerge qırımtatar tiliniñ inkişaf strategiyasını qabul etti . 2022 senesi Reintegratsıya nazirligi, 2022-2023 senelerine qırımtatar tiliniñ inkişaf strategiyasınıñ eda etüv çerçivelerinde Ukrainada qırımtatar tiliniñ milliy bölüginiñ (QTMK) teşkil etilmesini teşebbüs etti. Vitse premyer naziri İrina Vereşçük, qırımtatar tiliniñ imaye etilmesi içün ilk nevbette onıñ imlânı ve onıñ tasdıq etilmesi içün qanuniy bazasını işlep çıqarmaq kerek olğanını bildirdi . Bizni Telegram ’da oquñız
В Україні незабаром запрацює онлайн-платформа Національний корпус кримськотатарської мови, ініційована Мінреінтеграції. Платформа виконуватиме функцію відкритої бази даних навчально-освітніх, наукових та інших матеріалів кримськотатарською мовою. Наразі науковці оцифровують різні матеріали, у чому допомагають жителі окупованого Криму. Також читайте новину кримськотатарською мовою. Про це повідомляється у сюжеті "Ранку Вдома" на каналі "Дом". Платформа створена для того, щоб зберегти кримськотатарську мову та зробити її широковживаною. "Все багатство тексту нашої мови в книгах, та інших ресурсах, оцифровується та вноситься до спеціальної бази даних. На основі цього масиву інформації можна навчати мови, аналізувати, вивчати граматику та культур. Згодом зробимо онлайн-перекладач", - зазначив ідейний натхненник проєкту, голова фонду ASTEM FOUNDATION Снавер Сейтхаліл. Планують оцифрувати кримськотатарську літературу, матеріали з національних газет та публікацій. Найстаріше видання у каталозі - випуск газети "Тарджеман" за 1883 рік, а найсучасніше - за 2022-й. Партнером Національного корпусу кримськотатарської мови виступив Київський національний університет імені Тараса Шевченка, за підтримки швейцарсько-української програми. Читайте також: За 4 місяці до Нацкорпусу кримськотатарської мови вже внесли 675 матеріалів "Швейцарія підтримує єдність у різноманітності. Як країна чотирьох мов, ми зацікавлені в збереженні та захисті як наших, так й інших мов. Одна з мов, якою розмовляють у Швейцарії — романська. Нею розмовляють лише 40-60 тисяч людей, але ми дійсно докладаємо зусиль, щоб захистити її та зберегти. Тож тут ми також захищаємо кримськотатарську мову. Це важливо, оскільки вона пов'язує людей з їхньою культурою, дає їм можливість жити своєю культурою через мову", - пояснила старша радниця посла Швейцарії в Україні Айлін Гофштеттер. На даний момент йде збір друкованих та онлайн-джерел кримськотатарською мовою. Долучитися до створення Національного корпусу на цьому етапі можуть всі охочі за посиланням на Instagram Національного корпусу кримськотатарської мови. Що відомо За даними ЮНЕСКО, кримськотатарська — одна з мов, яка перебуває під загрозою зникнення. Українська влада робить все, аби захистити права кримських татар, їхню національну ідентичність. Торік Кабмін ухвалив стратегію розвитку кримськотатарської мови на 2022-2032 роки. У 2022 році Мінреінтеграції ініціювало створення в Україні Національного корпусу кримськотатарської мови (НККМ) у межах реалізації Стратегії розвитку кримськотатарської мови на 2022-2032 роки. Віцепрем’єр-міністр Ірина Верещук заявила, що для захисту кримськотатарської мови необхідно першочергово розробити правопис та нормативно-правову базу щодо його затвердження. Читайте нас у Telegram