Yuqarı Şura tamır halqlar aqqında qanunnı qabul etti. Ne denişecek
Рада ухвалила закон про корінні народи. Що зміниться
Yuqarı Şura birinji oquş devamında prezidentnıñ tamır halqlar aqqında qanunleyhasına № 5506 imdatını bildirtti. 335 milliy mebusi oña rey berdiler. Mebusler bu qararnı tarihiy adlandırdılar. Vitsepremyer-naziri, vaqıtace işğal etilgen territoriyalar  reintegratsiya suallerden naziri Öleksiy Reznikov ayttı ki,  bu qanun işğalcilernıñ basımı astında yaşağan  insanlar içün taqdiriydir. “Olarnı qorçalağan başqa devlet yoqyu  Bu Qırımnıñ deokkupatsiyasına imkân doğurğan vaqıadır”, - ayttı Reznikov. Añlatma bildirmede yazıla ki, leyhanıñ maqsadı - tamır halqlarnıñ uquq statusnıñ tayin etüvi ve UKraina tamır halqlarına bağlı insanlarnıñ halqara uquq qaydeleri ve Ukraina Qanunnamesi ile umumiy aqlarınnen ve azatlıqlarınnen idare etüvi. “Men parlament baquvına tamır halqlar akqında acele qanun leyhasını yollayım. Eminım,  mebusler qısqa vaqıt devamında baqıp, Ukraina tamır halqlarnıñ, yanin qırımtatarlarnıñ, statusnı qayd eyetecekler. Bu vaqıanı 30 yıl devamında Yuqarı Şuranıñ 8 toplanuvları ve episi sabiq prezidentler keçirmey ediler”, - mayısnıñ 18-ne,  qırımtatar halqnıñ genotsid fedalarnıñ hatırası Künü Volodimir Zelenskiy ayttı. Akt leyhasına “Ukrainanıñ tamır halqı”añlamnıñ  tarifi tasvirlene. Oña köre, Ukraina tamır halqı -  ukrain territoriyasında peyda olğan etnik cemiyeti. Oñıñ öz tili, medeniyetm, adiy, içtimaiy, medeniy ya da vekilâyet organları bar, o özi de özüni Ukraina tamır halqınnen saya, devlet halqnıñ terkibine etnik azlığı ola ve Ukraina sınırlarından tış başqa devleti yoq. Demek, añlamnıñ  tarifine köre, Ukraina tamırr halqlarınnen qırımtatrlarını, karaimlerini ve qırıçaqlarını tanımaq teklif etile. Vesiqağa köre, tamır halqlarnıñ ve olarnın vekillernıñ Birleşken Halqlar Teşkilâtınıñ statutına, insan aklarnıñ Umumiy deklaratsiyasına, BHT tamır halqlarnıñ aqlar aqqında Deklaratsiyasına ve halqara añlaşmalarda qayd etilgen insan aqlarınnen ve esas azatlıqlarınnen umumiy ve şahsiy şekilde qullanmaq tam aqları bar. Daa böyle areketlerden uquq mudafaanıñ garantiyalarını bere: etnik mensüplik çizgilernıñ ve mustaqıl halqlarnı bütünliknin bozuvı; medeniy qıymetlernıñ marum etüvi; sürgünlik ya da kompakt yaşağan yerlerinden çeşit şekillerde mecburiy köçmeleri; çeşit türlü mecburiy assimilçtsiya ya da mecburiy integratsiya; qarşlarına yapılğan irq, etnik ya da diniy kinnin yaqması ya da imdatı; Ukraina tamır halqlarnıñ esas aqlarnıñ arasında akt leyhası Ukraina tamır halqlarnıñ  medeniy, tasil ve malümat aqlarını, demek tamır halqlarnıñ daimiy inkişafına aqlarını garantiya ete. “Halq hızmetçisı” firqanıñ başı Öleksandr Körniyenko ayttı ki, “qanunleyhası tamır halqlarıñ inkişafına garantiyalar ve usullar bermesi” maqsadınnen yaratıldı. “Ukrainada üç dane tamır halqı qayd etile - qırımtatarlar, karaimler ve qırımçaqlar.  Bu halqlarnıñ öz devletleri yoq, bu sebepten olarnı milliy azlıqlarınnen adlandarmaq olmay. Milliy azlıqlarnıñ öz devletleri bar.  Demek böyle status halqara sanada tamır halqlarmvzğa garantiyalar yaratmağa yardım etecek. Devlet içinde de”, - ayttı. Aytqanına köre,  Qırım suali yedi yıl devamında körmemezlikke urulğan edi, anılmağan edi,  sanki Rusiyeden iç bir talapsız ve şartsız Qırımnı qaytarmaq mümkün edi”. “Avropa birdemligi” fiqanıñ azası, qırımtatar siyasetçisı Ahtem Çiygoz ayttı ki, onıñ firqası bu qanunleyhanıñ yaratuvına bir qaç  yıl devamında iştiraq ete edi. “Bu siyasiy qarar, birinciden. Men bilem, anda tamır halqlarnıñ siyasiy ve  içtimaiy aqlarnıñ mudafaasına bağışlanğan ayrı noqtalar bar, lâkin men  ve qırımtatar halqı içün bu birinciden  siyasiy qarardır. Bu vaqıt keldi, Ukraina, devlet olaraq, tamır halqlar ile munasibetlerini qayd etecek”, - ayttı. “Ses” Siyasiy Firqanıñ  mebus fraktsiyanıñ  azası Rustem Ümerov aytqanına köre, Qanunnamede daa 25 yıl evel “tamır halqlar” ve “ milliy azlıqlar” istilâlar yazılğan ediler. “Milliy azlıqlar aqqında qanunmız bar. Biz onı şimdiki vaqıtında bitiremiz. Demek o bar, onı deniştirmek, qoşmaq mümkün. Lâkin tamvr halqlar aqqında qanunmız yoq. Demek, o ne aqqında olacaq? Bu tamır halqları kim olğanını, istilâsını ve tarih devamında Ukraina territoriyasına yaratuvını tasvirlegen qanun olmaq kerek”, - mebus ayttı. Aytqanına köre,  bu qanu til, inkişaf, medeniyet aqlarını bere ve bu halqlarnıñ institutsiyaları olsa, devlet yardım etecek. “Anda işğal olsa, devlet olarnı qorçalamaq mecbur. Bu sebepten bu qanun pek müimdır. Biz 30 yıl bekledik ve bugün, ümüt etem, biz oñı qabul etecemiz”, - ayttı. Malümat olaraq Qırımtatar halqnıñ lideri Mustafa Cemilev Yuqarı Şura iyülnin 1-ne “Tamır halqlar aqqında” qanunnı qabul etüvine ümüt etti.
Верховна Рада у першому читанні підтримала президентський законопроєкт № 5506 про корінні народи України. За нього проголосували 335 народних депутатів. Депутати назвали це рішення історичним. Як сказав віцепрем’єр-міністр, міністр з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України Олексій Резніков, цей закон доленосний для людей, які живуть під тиском окупантів. "Немає іншої держави, яка їх захистить...Це подія, яка сприятиме деокупації Криму", - наголосив Резніков. Як зазначено у пояснювальній записці, метою проєкту закону є визначення правового статусу корінних народів та встановлення правових гарантій на повне володіння всіма правами людини і основоположними свободами осіб, що належать до корінних народів України, що встановлені нормами міжнародного права, а також передбачені в Конституції. "Я вношу на розгляд парламенту невідкладний законопроєкт про корінні народи. Впевнений, що у стислі терміни депутати розглянуть і закріплять статус корінних народів України, зокрема кримських татар, і нарешті зроблять те, що відкладали 30 років вісім скликань Верховної ради і всі попередні президенти", – сказав Володимир Зеленський 18 травня у своєму зверненні до Дня пам’яті жертв геноциду кримськотатарського народу. У проєкті акта надається визначення поняття "корінний народ України", відповідно до якого – це автохтонна етнічна спільнота, яка сформувалася на території України, є носієм самобутньої мови і культури, має традиційні, соціальні, культурні або представницькі органи, самоусвідомлює себе корінним народом України, становить етнічну меншість у складі її населення і не має власного державного утворення за межами України. Відповідно до цього визначення проєктом акта пропонується встановити, що корінними народами України є кримські татари, караїми, кримчаки . Документом визначається, що корінні народи та їх представники мають право, колективно та індивідуально, на повне володіння всіма правами людини і основоположними свободами, визначеними у статуті Організації Об’єднаних Націй, Загальній декларації прав людини, Декларації ООН про права корінних народів та в міжнародних договорах. Також визначаються гарантії щодо правового захисту від будь-яких дій, направлених на: позбавлення ознак етнічної приналежності та цілісності як самобутніх народів, позбавлення культурних цінностей; виселення або примусове переміщення із місць компактного проживання в будь-якій формі; примусову асиміляцію або примусову інтеграцію в будь-якій формі; заохочення або розпалювання расової, етнічної чи релігійної ненависті, направленої проти них. Серед основоположних прав корінних народів України проєктом акта гарантуються культурні, освітні, мовні та інформаційні права корінних народів України, права корінних народів на сталий розвиток. Голова партії "Слуга Народу" Олександр Корнієнко сказав, що "законопроєкт потрібен для того, щоб надати будь-які гарантії, можливості та ресурси розвитку корінних народів". "Три корінні народи визначаються в Україні — кримські татари, караїми та кримчаки. Це народи, які не мають своїх держав, тому ми не можемо їх віднести до національних меншин. Національні меншини — це ті, в кого є своя держава. Відповідно, такий є статус, він дозволить у певному міжнародному полі гарантії створювати нашим корінним народам. В середині країни також", — зазначив він. За його словами, сім років питання Криму "заховувалось під листочок, що нібито це не проблема, давайте не будемо про це згадувати, ми будемо домагатися того аби Російська федерація повернула Крим без жодних умов та передумов і т.д". Кримськотатарський політик Ахтем Чийгоз від "Європейської солідарності" зазначив, що його партія вже кілька років розробляли та брали участь у цьому законопроєкті. "Це політичне рішення у першу чергу. Я розумію, що там є окремі положення, які стосуються захисту політичних соціальних норм прав корінних народів. Але для мене та кримських татар це в першу чергу політичне рішення. Нарешті Україна, як держава, визначиться у стосунках з корінними народами, які сформульовані на території України", — сказав він. Член депутатської фракції Політичної Партії "Голос" Рустем Умєров говорить, що " 25 років тому в Конституції вже було прописано термін "корінні народи" і "національні меншини". "Закон про національну меншину у нас вже є. Ми зараз його допрацьовуємо. Тобто він є і ми може будемо його перероблювати, доповнювати його. А законопроєкту про корінні народи немає. Тобто, про що він? Це взагалі закон, який визнає термін або значення хто такі корінні народи, які сформувались або зробили формування на теренах України", — говорить депутат. За його словами, він надасть мовні права, права розвитку культури, і якщо є інституції у цих народів, то держава допоможе. "Якщо є якась там окупація , то держава повинна їх захищати. І тому цей закон дуже важливий, ми чекали 30 років. і сьогодні сподіваюсь будемо його ухвалювати", — додав він. Що відомо Лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв сподівався, що 1 липня Верховна Рада ухвалить Закон "Про корінні народи України".