Mahsus teşkil etilgen iş gruppası, Qırım işğalden azat etilecek soñ devlet ve şahsiy mülkini qaytaruv algoritmi üzerinde çalışacaq
Над алгоритмом повернення державного і приватного майна після деокупації Криму працюватиме спеціально створена робоча група
“Rada” telekanalınıñ canlı yayınında Ukraina vitse baş naziri İrına Vereşçuk bu aqqında haber berdi. Onıñ sözlerine köre, işğalden azat etilecek Qırımnı Ukrainanıñ siyasiy, uquqiy, içtimaiy-iqtisadiy ve medeniy saalarına qaytaruv ceryanı, Harkiv ve Herson vilâyetleriniñ tecribesinden farqlı olacaq. Birinciden bu, işğalniñ müddetinen bağlıdır. 9 senedir Qırımda ukrain qanunları işlemey edi. Bu vaqıt devamında işğalciler, ukraim mülkiniñ qısmını milliyleştirdiler. Belli ki, işğalden soñ yarımadadan çıqqan Qırımnıñ bazı sakinleri, rus qanunlarına mücibi mülkini ğayıp ettiler. Rus inventarizatsiyasından soñ tecavuzcı bir devletniñ mülk sicillerinde qayd etilgen mülkni miras olaraq alamağan kişiler de bar.  “Uquqçılar, icra akimiyet organlarınıñ ve cemaatnıñ vekillerinden ibaret olğan iş gruppasında biz bu ve çoq başqa mesele muzakere etemiz. Olarnı al etmek içün bizde uquqçılar-halqara uquqşınasçılarnıñ büyük destegi bar. Birinciden eki kategoriyağa bölünemiz – devlet ve şahsiy mülkü. Devlet mülkü, devletke ve yerli öz idare orgnalarına qaytarılacaq. Şahsiy mülk meselesi ise muzakere etilmeli. Çünki 9 sene devamında Qırımda sahte makeme akimiyeti, 1,2 mln qararnı oña dair berdi. Bu olarnen de bir şey yapmaq kerekmiz”, – dep İrına Vereşçuk hulâsa çıqardı.
Про це Віцепрем’єр-міністр України Ірина Верещук повідомила в ефірі телеканалу «Рада». За її словами, процес повернення деокупованого Криму у політичне, правове, соціально-економічне та культурне поле України відрізнятиметься від того, як це відбувалося на звільнених територіях Харківщини та Херсонщини. Насамперед це пов’язано з тривалістю періоду окупації. Українські закони не працювали у Криму 9 років. За цей час окупанти встигли націоналізувати частину українського майна. Відомі випадки, коли кримчани, котрі виїхали з півострова після окупації, втратили його за російськими законами. Хтось не зміг прийняти у спадок майно, яке після російської інвентаризації опинилося у майнових реєстрах країни-агресорки. «Ці та багато інших питань ми обговорюємо у робочій групі, до якої увійшли юристи, представники центральних органів виконавчої влади та громадського сектору. Для їх вирішення маємо дуже потужну підтримку юристів-міжнародників. Насамперед розглядаються дві категорії – державне і приватне майно. Державне буде повернуто у власність держави й органів місцевого самоврядування. А ось питання приватного майна потрібно обговорювати. Адже за 9 років квазісудова влада в Криму ухвалила щодо нього понад 1,2 млн рішень. І з цим теж треба буде щось робити», – резюмувала Ірина Верещук.