Aqrusiye, Donbassta cenkleşken “vagnercilerniñ” ekstraditsiyasına resmiy razılığını bermegen- Küleba
Білорусь поки не дала офіційної згоди на екстрадицію "вагнерівців", що воювали на Донбасі - Кулеба
Ukraina tarafı, Aqrusiyede, Donbasstaki arbiy areketlerde iştiraq etken ve yaqalanğan rusiye şahsiy Vagner arbiy kompaniyasınıñ cenkçilerni Ukrainağa keçirilmesiñ azıruvı aqqında resmiy tasdığını daa almağan. Bu aqta tış işler naziri Dmitriy Küleba onlayn-brifinginde ilân etti, bildire Ükrinform. Onıñ qayd etilgenine köre, avgustnıñ 5 olıp keçken, eki prezident arasındaki muzakeresi konstruktiv edi. Amma, Aqrusiye Ukrainağa bu “vagnercilerni” resmiy şekilde qaytarmağa razı olğanı aqqında malümat alınmadı. Külebanıñ sözlerine köre, o, tek KHV menba sıfatında bar. Bundan ğayrı, nazir qayd etken ki, bu aqta “aqrusiye tarafınen iş birlik seviyesinden ayrette qaldıq”. “İleride olacağı aqqında bilmeyim, bu aqta sizni haberdar etmege vade  etem”,- dep söyledi TİN başı. Belli olğanı Avgustınñ 5 Ukraina prezidenti Vladimir Zelenskiy Aqrusiye Cemhuriyetiniñ  prezidenti Aleksandr Lukaşenkonen telefon muzakeresini keçirgen. Devletler başları, ayrıca, iyülniñ soñunda Aqrusiye territoriyasında, Vagner şahsiy kompaniyasına ait olğan şahıs taqımınıñ yaqaluvınen bağlı olğan suallerni muzakere etkenler. Eki devletiniñ salâhiyetli organlarnıñ ilerideki semereli iş birliginiñ müimligi qayd etilgen, ayrıca, devletimizniñ territoriyasında terroristik faaliyetinde şübelengen şahıslarnıñ Ukrainağa alıp berilmesinde. Aqrusiyede iyülniñ 29 rusiye şahsiy arbiy Vagner kompaniyasınıñ 33 cenkçi tutıp alınğan. Aqrusiye devlet KHV  malümatına köre, olar, ülkege gece iyülniñ 25  “saylav kampaniyasınıñ devirinde vaziyetiniñ stabilsizleşüvi içün” kelgenler. Aqrusiye tahqiqiy komiteti tutıp alınğanlarnı, prezident saylavlarnıñ arifesinde kütleviy nizamsızlıqlarınıñ azırlanuvında vesveselene. Prezident Lukaşenko ülke telükesizlik Şurasını toplap Rusiyeni “pis niyetlerinde” qabaatlanğan. Aqrusiye Telükesizlik Şurasınıñ kâtibi Andrey Ravkov iyülniñ 30 haber etkeni kibi, ülkeniñ territoriyasında daa tahminen 200 cenkçiniñ araması devam etile. Rusiye aqrusiye  tarafınıñ böyle versiyalarnı inkâr eteler. Episi tutulğanlarnıñ rusiye pasportalı bar. Olardan bazıları Donetsk ve Lugansk vilâyetteki  ukrainleridir. Aqrusiye muhalifi, Aqrusiye prezident vazifesine sabıq iddiası olğan, İT-kirişimci ve diplomat Valeriy Tsepkalonıñ bildirgenine köre, demokratik Aqrusiye Qırım işğalini tanımay , aynı zamanda “işğal” sözüni bahis etmeyip. Bunen beraber, demokratik fırqası, Ukraina ve Rusiye arasında munasebetleri dostane olacağına istek köre. Aqrusiye prezidentniñ seçüvlerdeki Aleksandr Lukaşenkonıñ raqibi Svetlana Tihanovskaya Qırım kimge ait sualine ekinci ıntıluvınen cevap bergen . Onıñ aytqanına köre, “uquqiy tarafından Qırım Ukrainağa ait, aslında- Rusiyege”.
Українська сторона поки що не отримала офіційного підтвердження щодо готовності екстрадувати в Україну затриманих у Білорусі бойовиків російської приватної військової компанії (ПВК) Вагнера, які брали участь у воєнних діях на Донбасі. Про це міністр закордонних справ Дмитро Кулеба заявив на онлайн-брифінгу, повідомляє Укрінформ. Він зазначив, що розмова між двома президентами за 5 серпня була конструктивною. Але про те, що Білорусь уже офіційно погодилася передати цих "вегнерівців" Україні, інформація не надходила. За словами Кулеби, наразі вона існує виключно у вигляді джерела зі ЗМІ. Крім того, міністр наголосив, що "ми здивовані рівнем взаємодії з білоруською стороною" з цього питання. "Що буде далі, ми побачимо, я обіцяю вас інформувати щодо цього", - сказав глава МЗС. Що відомо 5 серпня президент України Володимир Зеленський провів телефонну розмову з президентом Республіки Білорусь Олександром Лукашенком. Глави держав, зокрема, обговорили питання, пов'язані із затриманням на території Білорусі наприкінці липня групи осіб, яка належить до приватної військової компанії Вагнера. Відзначено важливість подальшої ефективної взаємодії компетентних органів двох держав, зокрема в контексті передачі Україні осіб, підозрюваних у терористичній діяльності на території української держави. 29 липня в Білорусі були затримані 33 бойовики російської приватної військової компанії Вагнера. За інформацією державних ЗМІ Білорусі, вони прибули в країну в ніч 25 липня «для дестабілізації ситуації в період виборчої кампанії». Слідчий комітет Білорусі підозрює затриманих у підготовці масових заворушень напередодні президентських виборів. Президент Лукашенко зібрав Раду безпеки країни і звинуватив Росію у «брудних намірах». Секретар Ради безпеки Білорусі Андрій Равков 30 липня повідомив, що на території країни триває пошук ще близько 200 бойовиків. Росія такі версії білоруської сторони заперечує. Всі затримані мають російські паспорти. Деякі з них є вихідцями з України, з Донецької та Луганської областей. Білоруський опозиціонер, експретендент на пост президента Білорусі Валерій Цепкало заявив, що демократична Білорусь не визнає окупацію Криму , при цьому не згадав самого слова "окупація". Також він наголосив, що демократична партія хоче, щоб між Україною та Росією відносини стали дружніми. Суперниця Олександра Лукашенка на виборах президента Білорусі Світлана Тихановська з другої спроби відповіла на питання, чий Крим. За її словами, "юридично Крим український, а фактично — російський".