Parlament “Qırım platforması” paketinden qanun leyhalarnıñ qısımını qayd etti - Rustem Ümerov
В Парламенті зареєстрували першу частину законопроєктів з пакета «Кримська платформа» - Рустем Умєров
Mayısnıñ 18-ne Ukraina Qırımnıñ deokkupatsiya ve reintegratsiyasına birinci adimler yaptı. Parlament “Qırım platforması” paketinden qanun leyhalarnıñ qısımını qayd etti. Bunı Suspillne Qırımğa milliy mebusı ve “Qırım platforması” Rustem Ümerov firqaara birliginin başdaşı haber etti. Ukraina Prezidenti Volodimir Zelenskiy tamır halqlar aqqında qanun leyhasını acele olaraq qayd etti. “Qanun leyhasınıñ qırımtatar halqnıñ sürgünlik fedalarnıñ Hatıra kününe qayd etüvi pe ismarlı oldı.Qırımtatar halqı içün bu qanun pek müimdir. Qırımtatarlar 30 yıl bu qanunnı bekley ediler. Ümüt etem, Qırım platformasınıñ birinci samitice bu qanun Qrım paketinden başqa qanunlarınnen beraber parlamentnen qayd etilecek ve devlet başınnen imzalanacaq”, - ayttı Ümerov. O añlattırdı, ne tamır halqlarınnen Ukrainadan ğayrı başqa tarihiy Vatanları olmağan halqlar sayıla. Lâkin milliy mebusnin aytqanına köre, ukrain uquğına Qanunnameniñ 92 maddesi ile boşluqlar bar. Anda aytıla, ne tamır halqlarınıñ aqları ukrain qanunları ile qayd etile, lâkin qad etken qanunları aslı de yoq. “İşğalci devlet qırımtatar milliy Meclisniñ areketini yasaq etken vaqıtında, Ukraina yüksek derecede qırımtatar halqnıñ aqlarını ve siyasiy institutsiyalarını qayd ete. Bu bizim halqımız ve bütün dünya içün pek qudretli ismardır - Ukraina ve qırımtatarlar öz territoriyalarnıñ qaytaruv küreşlerine birdir”, - ayttı Ümerov. Ondan ğayrı o “Qırım” serbest iqtisadiy zona yasaq etilgen qanun leyhasını teşebbüs  etti. oñı parlamentte qayd ettiler. Parlament azası aytqanına köre, 2014-ci senesi çıqarılğan qanun şimdiki realiyalarğa kelişmey. “Qırım” serbest iqtisadiy zona vaqıtace işğal etilgen territoriyalarda yaşamağa qalğan insanlarnıñ aqlarını boza. “Şimdiki vaqıtında Qırımda qayd etilgen isandar kerçekten yecnebiyler sayılalar. Misal olaraq, bank hızmetleri sınırlanğan sebebinden olar maliye miras etilgen vaqıtıtna yabancilar kibi bergi bermeq mecburlar”,- ayttı Ümerov. Bu qanunnıñ yasağı - bu Ukraina milliy meraqlarınıñ qoruculuğı ola, qoştı. Bu qanun ukrain biznesi içün faydasız ola ve işğalcilernen taldalı işbirlikke imkânlar aça. “Biz işğal ögüne berilgen litsenziyalarını ve izinlerini qanunsız sayamız. Olarnı ğayrıdan qayd etüvsiz devam etmek mümkün degil. Şimdiki vaqıtında böyle litsenziyalar qanunsız sayılalar. Demek,işğal ögüne berilgen  izinler ve litsenziyalar sebebinden Ukraina meraqalarına qarşı olğan işbirligini etmek imkânları bar”, - parlament azası añlattırdı. Başqa qanun leyhanıñ teklifleri arasında: Qırım deokkupatsiyası evel suv bermesine ve işğal etilgen territoriyalar ile ticaretine yasaq. Ümerov ortaqları ile “Qırım” serbest iqtisadiy zonasına olğan pozitiv taraflarını başqa qanularğa qoşmaq. Misal olaraq,  sınır keçmesinin nizamini ya da mejdburiy bergi berüviniñ yasağı ve bergi vesiqalarınıñ vaqıtında olmağan berüvi sebebinden mesülietten azatlığı. “Men Qırımda Ukraina prezidentiniñ vekilâyetten ortaqlarıma, grajdan teşkilâtlarına ve qanun leyhasınıñ azırluvına yardım etken qırımlı ekspertlerine teşekkürler bildirem. Bu Qırımnıñ deokkupatsiyasına daa bir adimdir. Biz er kün işğalci bizim yerlerini qaldırıp ketken kününi yaqınlaştırmq içüye çalışamız”, - qoştı.
Україна 18 травня зробила важливий крок на шляху до деокупації та реінтеграції Криму. У парламенті зареєстрували першу частину законопроєктів з пакета "Кримської платформи". Про це повідомив народний депутат та співголова міжфракційного об'єднання "Кримська платформа" Рустем Умєров Суспільному Крим Так, президент України Володимир Зеленський зареєстрував законопроєкт про корінні народи, як невідкладний. "Символічно, що законопроєкт зареєстровано саме в День пам’яті депортації кримських татар. Для кримськотатарського народу - це дуже важливий закон. Кримські татари чекали майже 30 років на цей закон. Сподіваюсь до першого установчого саміту Кримської платформи цей закон разом з іншими з кримського пакета буде ухвалено парламентом та підписано головою держави", - сказав Умєров. Він пояснив, що корінні народи - це ті, які не мають іншої історичної Батьківщини за межами України. Однак, за словами нардепа, в українському законодавстві існує прогалина, яка стосується 92 статті Конституції. В ній йдеться, що права корінних народів визначаються виключно законами України, а самого закону, який їх визначає - не було. «Коли окупант забороняє діяльність Меджлісу кримськотатарського народу, Україна на найвищому рівні закріплює права та політичні інституції кримських татар. Це потужний сигнал для нашого народу та всього світу - Україна та кримські татари сьогодні єдині в боротьбі за повернення наших земель», - сказав Умєров. Він також ініціював законопроєкт про скасування Вільної економічної зони «Крим». Його зареєстрували в парламенті. Парламентар пояснив, що закон 2014 року вже давно не відповідає сучасним реаліям. ВЕЗ «Крим» порушує права людей, які залишилися жити в Криму після початку тимчасової окупації півострова. «Сьогодні люди, які мають кримську прописку, юридично вважаються іноземцями. Вони банально обмежені доступом до банківських послуг або мають сплачувати податок при спадкуванні майна, як іноземці. Ми це прибираємо», - сказав Умєров. Він додав, що скасування цього закону - це захист національних інтересів України. Закон не тільки не допомагає українському бізнесу, а створює можливості для тіньових схем роботи з окупантами. «Ми визнаємо недійсними ліцензії та спецдозволи, видані до початку окупації. Їх не можна буде продовжити без перереєстрації. Зараз такі ліцензії є дійсними. Тобто на підставі дозволів і ліцензій, виданих до окупації, можна було на підставі закону про ВЕЗ легально займатися бізнесом проти інтересів України», - пояснив парламентар. Серед інших пропозицій законопроєкту: заборона постачання води в Крим до його деокупації та торгівлі на окупованих територіях. Умєров пояснив, що разом з колегами він пропонує перенести в інші закони всі позитивні моменти, які були в ВЕЗ Крим. Наприклад, порядок перетину кордону або скасування обов'язкової сплати податку та звільнення від відповідальності за несвоєчасне подання податкової декларації. «Я вдячний своїм колегам з Представництва президента України в Криму, громадським організаціям та кримським експертам за допомогу в підготовці законопроєкту. Це один з кроків до деокупації Криму. Щодня працюємо спільно щоб наблизити день, коли окупант залишить наші землі», - додав він.