BHT Ukrainadaki insan aqlar vaziyeti aqqında yañı maruzanı azırladı.  İşğal etilgen Qırım aqqında esas iddialar
ООН подала нову доповідь про ситуацію з правами людини в Україні. Основні тези про окупований Крим
BHT yuqarı komisarnıñ idaresi ilk küz aynıñ 23 Kiyevde   Ukrainadaki insan aqlar vaziyeti aqqında yañı maruzanı azırladı. Maruzada monitoringnin altı ayliq deviri, 2021 senenin kiçik aynıñ 1 oraq aynıñ 31 tavsvir etile, oñı Ukraindaki BHT Monitoring missiyası azırladı. Bunı uyğun maruza tasdıqlay. Tınç toplaşuvlarnıñ azatlığı “Esabatta aytıla ki, Rusiye işğal etilgen Qırımda kütleviy toplaşuvlar keçirmek içün  evelden razılıq almağa kerek. Öleksiy Navlnıy apisi sebebinden narazlıq tedbirler devamında  İAYUKİ 46 insannıñ (36 adamnıñ ve 10 qadınnıñ) eui dane qayd etilgen narazlıq aktsiyalarda iştiraq sebebinden makeme taqıplarını qayd etti. Olarğa qarşı böyle sanktsiyalarını - para cezalarını, doğurultqan işler ve yedi küngece apislevını qayd ettiler”, - haberde aytıla. Daa yalñız piketlerde iştiraqlar sebebinden cinayet taqıplernıñ kerçekleri qayd etildi. 2021 senesi mayısnıñ 21 Qırımdaki “mahkeme” üç dane qırımtatar qadınını resmiy qayd etilmegen açıq toplaşuvlarda qabaatladı. Bu qadınlardan er biri öz oğlularına imdat bildirtmek içün çıktılar. Oğuluları “Hizb ut-Tahrir” teşkilâtında iştirağına qabaatlanğanlar, olarğa qarşı cinayet davası açıldı. Bir piket “politsiya hadiminnen” toqtatılğan edi, qadınnı politsiya bölügine yolladılar. Episi qadınlar öz narazlıq tedbirlerini çeşit zamanlarda ve çeşit yerlerde keçirgen ediler, lâkin mahkeme episi bir bunı toplaşuvnen adlandırdı. Şu zamanda bu qadınlarğan haber etmeyıp, “politsiya” olarnıñ adlvrına protokollar tizdi. Daa 2021 senesi il yaz aynıñ  26, Qırımtatar bayraq künnin arifesine “politsiyadan” ve “prokuraturadan” yazma tenbilerını hatırlattılar. Azatlıq ve şahsiy toqunulmazlıq aqqı İşğal etilgen Qırımda ukrain grajdanlarına qarşı yapılğan azaplarnıñ üç dane kerçigi vesiqalarda qayd etildi (eki adam ve bir dane qadın). Misal olaraq frilanser-jurnalistnin Vladislav Yesipenkonıñ toqtatuvı ve azapları ketireler. İşğalciler oñı patlav maddelernıñ saqlamasına şübeleyler. “Azaplanğan insan cinayetçilerı tanıdı, “Rusiye Federatsiyanıñ Taqıqat komiteti” azaplar sebebinde resmiy taqıqatını başlamağa red etti. Bu yasaq 2021 senesi oraq aynıñ 31 prokuraturanen red etilgen edi, lâkin taqıqat daa episi bir başlanmadı”, - esabatta aytıla. Daa yedi yıl evelsi apislengen ve 2021 senesi mayısnıñ 7 azat etilgen Öleksiy Çırniynıñ qarşına yapılğan azaplar tafsilâtlı tasvir etileler. “Onıñ apislevinden soñ, Aqmescitteki “FTH” binasına maskalı adamlar başına protivogaz kiydirdiler ve nefes irişimni qapattılar. Oñı urmağa, boğmağa devam ettiler, başına plastik paketını kiydirgen ediler, yuqlamağa bermey ediler.  Azaplar ile olar adamnı qabaatını boyunına alıp, başqa adamlarnıñ “terroristik” azalıqlarını tasdıqlamağa mecburladılar”, - esabatta aytıla. Azat etüvinden soñ oña Rusiyege kiriş yasağını çıqardılar, demek oñıñ işğal etilgen Qırımğa kirmege imkânı yoq. Bu qorantasınıñ yaşayışına tesir ete, anda qorantası yaşay. Adalet ve aqlı makeme baquvına aqqı 2021 senesi ilk yaz aynıñ 1 işğal makemesi Kiyevde yaşağan qırımtatar milliy Meclisnıñ başını 2014 senesi fevralnıñ 26 Qırımnıñ Parlamenti yanında  “kütleviy nizamsızlıqlırnıñ teşkil etüvi” sebebinden altı yıllıq apis cezasına ğıyabiy maküm etti. “Qanuniy printsiplernıñ ve halqara gumanitar aqlarnıñ qaydelerini bozıp, Rusiye Federatsiyanıñ ükümeti yarımadaki qanunlarına uyğun olmağan sebeplerden Çubarovğa qarşı cinayet davasını açtılar. Çubarov şikâyet etti ki, oña aslında “makemenıñ” yeri ve vaqıtı aqqında aslında haber etmediler ve “celpname” bermediler. Mahmenıñ adaletsizlıqnıñ isbatı - şahsiy  advokatnıñ vaqıttan evel istifağa çıqartması, bu qorucınıñ saylav aqnıñ bozuvı ola”, - esabatqa aytıla. Daa esabat deviri devamında cinayet taqıplarnıñ in absentia ceryanı ile qırımtatar adamları qarşına  daa üç adisesı vesiqalarda qayd etildi. Bu adamlar qıta Ukraina territoriyasında yaşaylar ve Qrımnıñ işğal ükümetnıñ duşmanlarınnnen sayılalar. Böyle şartlarda “adalet makeme baquvına aqlırını tolusunnen yerine ketirmege imkân yoq”. Demek, qırımtatar halqnıñ milliy lideri Mustafa Cemilev de cinayet dava astında buluna, lâkin mahkemede kelmege imkânı yoq, çünki işğalciler ona 2034 senesinece Qırımğa kiriş yasağını çıqardılar. Qıta Ukraina qısımında devlet hızmetlerine irişim “İAYUKİ Ukraina Parlamentinnen ödem maksadlarınnen hatip etken  Qırım sakinlernıñ rezident olmağan statusnıñ red etüvine öz imdatını bildirtte . Bu status Qırımda yazılğan insanlarına qıta Ukrainada negativ tesir etken edi  bank hızmetlerinnen qullanmaq içün qıyıncılıqlar yaratqan edi”, - teşkilâtta haber ettiler.
Управління верховного комісара ООН 23 вересня подало в Києві нову доповідь про ситуацію з правами людини в Україні. Доповідь охоплює шість місяців моніторингу в період з 1 лютого по 31 липня 2021 року, її підготувала Моніторингова місія ООН в Україні. Про це свідчить відповідна доповідь. Свобода мирних зібрань У звіті нагадали про застосування Росією комплексної вимоги про попереднє отримання дозволу на публічні збори в окупованому Криму. УВКПЛ зафіксувало арешти під час протестів від прихильників затриманого російського опозиційного політика Олексія Навального "УВКПЛ задокументовано судове переслідування відносно 46 осіб (36 чоловіків та 10 жінок) за участь в двох вищезазначених протестах. До них були застосовані такі санкції, як штраф, виправні роботи і взяття під варту на строк до семи діб", - йдеться у повідомленні. Також зафіксовані факти нового кримінального переслідування за участь у одиночних пікетах. "21 травня 2021 року "суд" в Криму визнав трьох кримських татарок винними в участі в несанкціонованих публічних зборах. Кожна з цих жінок провела одиночний пікет на підтримку їхніх синів, проти яких порушено кримінальне переслідування у справі організації «Хізб ут-Тахрір». Один пікет був перерваний "поліцейськими", які наказали жінці відправитися у відділення "поліції". Хоча всі ці жінки проводили пікети в різний час і в різних місцях, суд вирішив, що ці пікети склали єдині публічні збори, проведені під видом одиночних пікетів", - йдеться у тексті. Водночас "поліція" склала протоколи на ціх жінок без їх відома. Також згадуються письмові попередження від "поліції" та "прокуратури" щонайменше п'яти кримським татарам напередодні Дня кримськотатарського прапора 26 червня 2021 року, який зазвичай відзначається пам'ятними зборами. Право на свободу та особисту недоторканність Задокументовано три випадки тортур і жорстокого поводження щодо українців в окупованому Криму (двох чоловіків і жінки). Як приклад наводиться затримання та катування журналіста-фрілансера Владислава Єсипенка, якого окупанти підозрюють у незаконному володінні вибуховими речовинами. "Незважаючи на те, що потерпілий впізнав передбачуваних виконавців, "Слідчий комітет Російської Федерації" відмовився почати офіційне розслідування за фактом тортур. Хоча ця відмова була анульований !прокуратурою!, станом на 31 липня 2021 року розслідування ще не було розпочато", - йдеться у звіті. Також детально описується застосування тортур до Олексія Чирнія, якого позбавили волі на сім років та звільнили 7 травня 2021 року. "Після того, як його заарештували, в приміщенні "ФСБ в Сімферополі" чоловіки в масках наділи йому на голову протигаз і перекрили доступ повітря. Вони також били його, продовжували душити, надівши на голову пластиковий пакет, і не давали спати. Тортури змусили потерпілого «зізнатися» і дати свідчення про приналежність до «терористичного осередку» інших осіб", - йдеться у звіті. Після звільнення йому на невизначений термін заборонили в'їзд у РФ, фактично відмовивши йому у праві в'їзду до окупованого Криму, де до сих пір проживає його сім'я, що впливає на його право на сімейне життя. Відправлення правосуддя і право на справедливий судовий розгляд 1 червня 2021 року окупаційний суд засудив голову Меджлісу кримськотатарського народу Рефата Чубарова, який проживає у Києві, до шести років позбавлення волі за організацію «масових заворушень» під час мітингу перед Парламентом Криму 26 лютого 2014 року. "У порушення принципу законності та норм міжнародного гуманітарного права, влади Російської Федерації піддали пана Чубарова кримінальному переслідуванню в ретроактивному порядку за дії, які передували введенню правової бази Російської Федерації на півострові. Потерпілий поскаржився на те, що його взагалі не повідомили належним чином про дату і місце "суду" і не викликали до "суду" повісткою.Справедливість судового процесу розгляду щодо обвинуваченого була ще більш підірвана довільним відведенням його адвоката, найнятого в приватному порядку, що може бути рівносильно порушенню права на самостійний вибір захисника", - йдеться у звіті. Також протягом звітного періоду УВКПЛ задокументовано ще три випадки кримінального переслідування за процедурою in absentia щодо кримських татар, які проживають на материковій частині України і вважаються противниками окупаційної влади в Криму, в обставинах, що "викликають серйозну стурбованість з приводу права обвинувачених на справедливий судовий розгляд". Мова йде також про лідера кримськотатарського народу Мустафу Джемілєва, який не міг бути присутнім в "суді", оскільки окупанти заборонили йому в'їзд до Криму до 2034 року. Доступ до державних послуг на материковій частині України «УВКПЛ вітає скасування Парламентом України статусу нерезидента для цілей оподаткування для осіб походженням з Криму. Цей статус негативно позначався на обличчях, в паспортах яких стоїть кримська реєстрація, і створював перешкоди в отриманні банківських послуг на материковій частині України», - зазначають в організації. Висновки УВКПЛ заявляє, що в окупованому Криму повинні бути визнані і припинені триваючі порушення міжнародного гуманітарного права та міжнародного права в галузі прав людини з боку РФ. Також повинні бути зроблені конкретні заходи щодо захисту права на свободу мирних зібрань, права не піддаватися тортурам і жорстокому поводженню і права на справедливий судовий розгляд.