Denisova, Qırımnıñ tamır halqınıñ taqip etilmesini toqtatmaq içün Rusiyege tazyıqnı arttırmağa davet ete
Денісова закликає посилити тиск на Росію для зупинення переслідування корінного населення кримського півострова
Ukraina Yuqarı Radası insan aqları vekâletlisi Lüdmila Denisova, “işğalciler qırımtatarlarnı qanunsız mahkemelege ve yaşayış içün telükeli şaraitte qaldırıp tutmağa devam ete”, dep qayd etti. O, halqara toplulığını Rusiyege qarşı yaptırımlarnı (sanktsiyalarnı) arttırmağa davet ete. Bu aqta, o, öz Facebook saifesinde yazdı . Lüdmila Denisova qayd etti ki, Rusiyeniñ mahkemeleri ve Qırımnıñ “Yuqarı mahkemesi”, uydurma cinayet davalarında qırımtatarlar içün apis müddetiniñ uzatılması aqqında tahqiqatçılarnıñ muracaatlarını baqa. Ombudsmen, bu künlerde tevqifleri uzatılacaq kişilerniñ adlarını bildirdi. Bular: Yaşar Muyedinov, Cemil Gafarov, Servet Gaziyev, Akim Bekirov, Asan Yanikov, İzzet Abdullayev, Şaban Ümerov, Osman Arifmemetov, Ruslan Suleymanov, Vladlen Abdulkadırov, Rustem Seythalilov, Raim Ayvazov, Farhod Bazarov, Bilâl Adilov, Enver Ametov, Remzi Bekіrov, Mecit Abdurahmanov, Seyran Murtaza ve Tofik Abdulgaziyev. Onıñ aytqanına köre, yuqarıda añılğanlarnıñ çoqusında ciddiy sağlıq problemaları bar, “Rusiye Federatsiyası Ukraina vatandaşlarını tutqan şarait ise - iç bir halqara standartqa uymay ve evelden bilinmeycek neticelerniñ sebepçisi ola bile". Denisova, qırımtatar halqı lideri Mustafa Cemilevniñ cinayet davası aqqında da hatırlattı. Tahqiqatçılar davanı mahkemege berip, Cemilev ve onıñ advokatını  haberdar etmegen. “Bu em halqara, em Rusiye cinayet-usul qanunnıñ bozuluvıdır”, - dep qayd etti o. O, halqara toplulığınıñ temsilcilerini, Rusiye başlıqlarını insan aqları qoruvı aqqında Şartnameniñ qaidelerini ve BMT Baş Assambleyasınıñ qararını yerine ketirttirmege mecbur etmek içün  tecavuzcı devletke tazyıqnı arttırmağa davet ete. Belli olğan malümat Kıyivde yañı balaban cami quracaq olalar. Quralaynıñ 18-nde Zelenskıy, qırımtatarlardan bu caminiñ leyhasını beklegenini ve oña qol tutmağa azır olğanını bildirdi. Berilgen malümatqa köre, qırımtatar halqınıñ meselelerini çezmek içün Zelenskıy Prezident ofisinde erkânında qırımtatarlar olacaq iş gruppasınıñ teşkil etilmesini başlattı. Qırımdaki Rusiye Tahqiqat komitetiniñ idaresi aprelniñ 13-nde qırımtatar halqınıñ lideri Mustafa Cemilevni Rusiye Ceza kodeksiniñ üç maddesine köre qabaatladı: Rusiyege kirişine izin berilmegen çetel vatandaşı ya da evelden añlaşqan gruppa tarafından Rusiye devlet sıñırından keçüv (Rusiye Ceza kodeksiniñ 322-nci maddesiniñ 3-ünci qısmı); aqibetleri ağır olsa, diger insannıñ qullanılmasına yol açqan nariye silâsını diqqatsız saqlav (Rusiye CK 224-ünci maddesi); silânı qanunsız aluv ve saqlav (Rusiye CK 222-nci maddesiniñ 1-inci qısmı). Advokat Nikolay Polozovnıñ aytqanına köre, şimdi Cemilevge qarşı oğlu Hayserniñ ukrain davası qullanıla. 2014 senesi Rusiye Qırımnı işğal etken soñ, Rusiye başlıqları qırımtatar halqı lideri Mustafa Cemilev ve Qırımtatar Milliy Meclis reisi Refat Çubarovğa yarımadağa kirüvni beş yılğa yasaq etti. Quralayında Ukraina prezidenti Volodımır Zelenskıy ve qırımtatar halqı lideri Mustafa Cemilev qırımtatar halqınıñ milliy territorial muhtariyetiniñ meydanğa ketirilmesini muzakere ettiler. 2014 senesi saban ayında Rusiye Qırımnı zapt etti. Yarımadada sahte referendum olıp keçti. Ukraina, dünyanıñ bir çoq memleketi, BMT Baş Assambleyası, Avropa Şurası Parlament Assambleyası ve Avropada işbirlik ve telükesizlik teşkilâtı onıñ neticelerini tanımadı. Rusiyeniñ mahsus hızmetleri Qırımnıñ işğalnen razı olmağan qırımtatarlarnı, jurnalistlerni, cemaat faallerini taqip ete.
Уповноважений Верховної Ради з прав людини Людмила Денісова наголосила, що "окупанти продовжують незаконні судилища над кримськими татарами, залишаючи їх за ґратами в умовах, небезпечних для життя". Вона закликає міжнародну спільноту посилити санкції проти Росії. Про це омбудсмен повідомила на своїй сторінці у Facebook. Людмила Денісова зазначила, що російські суди та "Верховний суд" Криму розглядають клопотання слідчих про продовження терміну тримання під вартою для кримських татар у сфабрикованих кримінальних справах. Омбудсмен перелічила імена тих, чиє тримання під вартою планують продовжити за два найближчі дні. А саме: Яшару Муедінову, Джемілю Гафарову, Сервету Газієву, Акіму Бекірову, Асану Янікову, Іззету Абдуллаєву, Шабану Умерову, Осману Аріфмеметову, Руслану Сулейманову, Владлену Абдулкадирову, Рустему Сейтхалілову, Раіму Айвазову, Фарходу Базарову, Білялу Аділову, Енверу Аметову, Ремзі Бекірову, Меджиту Абдурахманову, Сейрану Муртазі та Тофіку Абдулгазієву. За її словами, у багатьох з перелічених, є серйозні проблеми зі здоров'ям, "а умови в яких Російська Федерація утримує громадян України – не відповідають жодним міжнародним стандартам, що може привести до непередбачуваних для їх життя і здоров'я наслідків". Денісова нагадала про кримінальну справу лідера кримськотатарського народу Мустафи Джемілєва, яку слідчі передали до "суду" неповідомивши самого Джемілєва та його адвоката. "Це порушення не тільки міжнародного, а й навіть російського кримінально-процесуального законодавства" - наголошує омбудсмен на своїй сторінці у Facebook. Вона закликає представників міжнародної спільноти посилити тиск на країну-окупанта РФ, щоб змусити російську владу виконувати норми Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Резолюцію Генасамблеї ООН про територіальну цілісність України, а також якнайшвидше звільнити українців з "кремлівського полону" та зупинити переслідування корінного населення кримського півострова. Що відомо У Києві планується побудувати нову велику мечеть. 18 травня Зеленський наголосив, що він чекає від кримських татар проект цієї мечеті та готовий підтримати його. Зазначається, що з метою вирішення проблемних питань кримськотатарського народу Зеленський ініціював створення робочої групи в Офісі президента, у складі якої будуть кримські татари. 8 червня російський слідчий комітет направив в "суд" кримінальну справу проти народного депутата України, екс-глави Меджлісу кримськотатарського народу Мустафи Джемілєва. Джемілєва звинувачують в "незаконному перетині державного кордону Російської Федерації", "недбалому зберіганні вогнепальної зброї", "незаконному придбанні та зберіганні боєприпасів". Так, окупанти звинувачують Джемілєва у тому, що 3 травня 2014 року він у супроводі інших осіб нібито незаконно перетнув адмінкордон між Херсонською областю та окупованим Кримом. У травні президент України Володимир Зеленський та лідер кримськотатарського народу, народний депутат України Мустафа Джемілєв обговорили створення національної територіальної автономії кримськотатарського народу. Росія окупувала Крим у березні 2014 року після псевдореферендуму, який не визнає більшість країн світу, а також Генасамблея ООН, ПАРЄ та ОБСЄ. Нині Росія стягує на півострів озброєння та військових і систематично проводить там військові навчання. Також російські спецслужби переслідують кримських татар, журналістів і громадських активістів, які не погоджуються з анексією Криму. Доступ представників ОБСЄ та інших міжнародних правозахисних організацій до окупованого півострова закритий.