2020 Nobel barışıq mukâfatına qırımtatar aq-uquq qoruyıcı Abdureşit Cepparov namzet kösterilgen edi. Onıñ aqqında belli olğanı
На Нобелівську премію миру 2020 був номінований кримськотатарський правозахисник Абдурешит Джеппаров | Що про нього відомо
Ekin ayınıñ 9-nda Nobel mukâfatı laureatları belli oldı. 2020 Nobel barışıq mukâfatı laureatı BMT Dünya azıq programması oldı. 2020 Nobel barışıq mukâfatına namzetler arasında qırımtatar aq-uquq qoruyıcı Abdureşit Cepparov da bar edi. Namzetlerni İsveç demokratiya ve insan aqları teşebbüsiniñ Başı Martin Uggla kösterdi. Suspilne Qırımğa Cepparovnıñ aytqanına köre, nemzet kibi yalıñız o degil, bütün Qırım kösterildi. “Bu olmazdan dört kün evel bildim. Beklenmeden oldı. Soñra telefon ettim, bunı yapqan kişilernen laf ettim. Elbette böyle cedvellerge kirmege memnün oldım. Meni namzet köstediler, amma bu tek men degil, bu bütün Qırım, Qırımnıñ aq-uquq qoruyıcı areketleridir”, - dedi o. Abdureşit Cepparov - qırımtatar, aq-uquq qoruyıcı, qırımtatar milliy areketiniñ veteranı ve bellisiz ğayıp olğan İslâmnıñ babası. 2014 senesi ceviz ayınıñ 27-nde aqşam saat 19:00 yaqın Qarasuvbazardaki Sarı-Suv qırımtatar köyü civarında eki genç hırsızlandı – qırımtatar milliy areketiniñ faali Abdureşit Cepparovnıñ oğlu İslâm Cepparov ve doğmuş torunı Cevcet İslâmov. Rusiye quvetçileri camları qapalı olğan qara maşnada kelgenler, ballar yol boyu qaldırımda ketkende, olarnı tutaraq, maşinağa oturtıp alıp ketkenler. Qırımda olarnı qıdırıp başladılar, amma alâ daa iç bir şey belli degil. Olarnıñ hızsızlanuvı Ukrainada da tahqiq etile. İslâm Cepparov. Menba: QIRIMTATAR MAALIY MERKEZI “Men çıqtım. Maşnadan bir adam çıqıp, demçik közü ögünde oğlumnı ve torunımnıñ qollarını qayırıp bağlap, maşnağa tıqıp, alıp ketkenlerini ayttı. Oğlum ve torunımnıñ hırsızlanuvı aqqında bu ilk malümat edi”, - aytıp berdi Cepparov Suspilnege. Şaatlardan biriniñ sözlerine köre,  İslâm Cepparov ve  Cevdet İslâmovnı camları qapalı olğan qara "Volkswagennen" alıp ketkenler. Abdureşit Cepparov birden işğalci poliske muracaat etken ve tuvğanları ğayıp olğanı aqqında ariza yazğan. Soñra davağa İşğalci Tahqiqat komiteti de koşulğan ve Abdureşit, şaatlar ve köy sakinlerini sorğuğa çekip başlağan. Tahqiqatçılarnıñ barinde qırımtatar şunı eşitken: “Alışmağa vaqıt keldi. Kavkazda bu adiy bir şeydir”. “Men bellesem bu, mında tecvuz olacağını beklep, planlaştırılğan bir qızışturuv edi. Yani, Qıırmda çatışma olması istediler. Çatışma olsa - ne aq-uquq qoruyıcılar, ne de diplomatlar kerek degil. O zaman generallar areket ete. Bu çoqqa sozula, bu cenk. Amma biz özüni tuttıq, qızıştıruvğa cevap bermedik, iç bir şey yapıp olamadılar”, - dey Cepparov. Oğlu ve doğmuş torunı ğayıp olğan soñ ertesi künü, Abdureşitniñ evi yanında yüzlernen adam toplaştı. Daa bir kün keçken soñ - beş yüzge yaqın. Tuvğanlarınıñ hırsızlanuvı aqqında haber bütün Qırımğa tarqaldı. Bu haber Qırımnıñ işğalci başı Sergey Akseyonovğa da barıp yetti. Bunı oña Cepparovnıñ ricası ile  Remzi İlyasov (o zamanki Qırım Devlet dumasınıñ vitse-spikeri - muar.) haber etti. Cevcet İslâmov. Menba: QIRIMTATAR MAALIY MERKEZI Aksönovnen körüşüv ekin ayınıñ 1-nde Qarasuvbazar rayon memuriyetiniñ binasında olıp keçti. Neticede, ğayıp olğan qırımtatarlarnıñ işlerinen oğraşacaq kontakt gruppası teşkil etildi. Amma oğlu ve doğmuş torunınıñ hırsızlanuvı ile bağlı tahqiqat öyle de keçirilmedi. Cepparovnıñ fikrince, bu Rusiye mahsus hızmetleriniñ menfaatında degil edi. “Adamlarnı Rusiye mahsus hızmetleri qaçırğan olsa, olarğa tahqiqat keçirilüvi kerek degil. Köz boyamaq içün sanki tahqiq işleri yapılğanı kösterildi. Vaqıt-vaqıt sorğuğa çektiler. Psihologik ceetten basqı yapıla edi”, - aytıp berdi o. İslâm Cepparov ve Cevdet İslâmov Qırım Rusiye tarafından işğal etilgen soñ bellisiz ğayıp olğanlarnıñ cedveline qoşuldı. Endi yedi yıldan berli aq-uquq qoruyıcı Abdureşit Cepparovnıñ oğlu ve doğmuş torunınıñ taqdiri bellisiz qala. “80-nci yıllarnıñ soñunda Qırımğa qaytqanda, er kes qaydan kelgenini ayta edi - Andijan, Taşkent ve ilâhre. Men ğurur ile Rusiyede östüm, dep ayta edim. Rusiyeni seve edim. Amma böyle olacağını iç beklemedim. Bundan soñ bir şey deñişti. Bu memleket bir canavar olğanını añladım”, - dedi aq-uquq qoruyıcı. “Qırım-SOS” cemaat teşkilâtınıñ malümatına köre, 2020 senesi ekin ayına köre altı bellisiz ğayıp olğan kişi ölüm tapılğan. Daa 15-niñ taqdiri aqqında bir şey belli degil.
Лауреатів Нобелівської премії визначили 9 жовтня. Лауреатом Нобелівської премії миру 2020 року стала Всесвітня продовольча програма ООН. Серед кандидатів, яких висував голова Шведської ініціативи за демократію і права людини Мартин Уггла, був і кримськотатарський правозахисник Абдурешит Джеппаров. В коментарі Суспільному Крим, Джеппаров зазначив, що номінацію на премію отримав начебто не тільки він, а й весь Крим. "Я про це сам дізнався за 4 дні до того дня, як все буде відбуватися, для мене це було несподівано. Я потім ще з'ясовував, дзвонив туди, поспілкувався з тими людьми, хто це зробив. Сказали "так, це не жарти, це насправді". Звичайно, було приємно, що в тих списках я теж, але взагалі я розумію, що начебто озвучений я, але це не тільки я, це весь Крим, це правозахисні рухи Криму", - наголосив він. Абдурешит Джеппаров - кримський татарин, правозахисник, ветеран кримськотатарського національного руху та батько зниклого безвісти сина Ісляма. 27 вересня 2014 року близько 19:10 біля кримськотатарського селища Сари-Су в Білогірському районі російські спецслужби викрали сина і племінника Абдурешита Джеппарова - Ісляма Джеппарова і Джевдета Іслямова. Силовики були на чорному авто з тонованим склом, машина під'їхала і почала довго сигналити, хлопців схопили, коли ті йшли тротуаром уздовж дороги. У Криму оголосили в розшук зниклих кримських татар, однак про їх місцезнаходження нічого невідомо і досі. Іслям Джеппаров. Джерело: Кримськотатарський ресурсний центр Викрадення сина і племінника Абдурешита Джеппарова розслідують також в Україні - кримінальне провадження відкрито прокуратурою АР Крим. “Я вийшов. З машини вийшла людина і сказала, що тільки що на його очах мого сина і племінника (Джевдета Іслямова - ред.) скрутили, заштовхали у машину і повезли. Це була перша інформація про те, як викрали мого сина та племінника” - розповів Суспільному Джеппаров. За словами свідка, Ісляма Джеппарова та Джевдета Іслямова посадили у мікроавтобус Volkswagen Transporter із тонованими вікнами. Абдурешит Джеппаров одразу звернувся в окупаційну поліцію, написав заяву про викрадення рідних. Потім до справи долучився окупаційний Слідчий комітет, який почав допитувати Абдурешита, свідків та жителів селища. Саме від одного зі слідчих кримський татарин почув фразу: “Час звикати, на Кавказі - це звичайна справа”. “Я думаю, що це була спланована провокація з розрахунком на те, що ми тут будемо поводитися агресивно, фізично активно. І щоб викликати тут, у нас у Криму, конфлікт. Якщо конфлікт - тоді не треба ні правозахисники, ні дипломати. Тоді вирішують все генерали. Це надовго і це війна. Але ми стримались, на провокацію не повелися, у них не вийшло нічого”, – каже Абдурешит Джеппаров. На наступний день після зникнення сина і племінника, під будинком Абдурешита зібралася сотня людей. Ще через день - близько п’ятиста. Звістка про викрадення його рідних розлетілась по всьому Криму. Дійшла і до окупаційного голови Криму Сергія Аксьонова. Йому, за проханням Джеппарова, інформацію передав Ремзі Ільясов (тодішний окупаційний віцеспікер Держради Криму - ред.). Джевдет Іслямов. Джерело: Кримськотатарський ресурсний центр Зустріч з Аксьоновим відбулась у Білогірській райдержадміністрації 1 жовтня. В результаті, було заявлено про створення контактної групи, яка буде займатися справами зниклих кримських татар. Однак ніякого розслідування за фактом викрадення сина та племінника не велось надалі, адже це не було в інтересах російських спецслужб, вважає Абдурешит Джеппаров. “Якщо людей викрали російські спецслужби, навіщо їм це розслідувати. Просто там була імітація розслідування, щоб замилити очі, зробити якусь плутанину, зробити вигляд, що йде слідство.Час від часу нас допитували. І при допитах вони поводили себе так, ніби ми не потерпілі, а винуваті у чомусь. Це був психологічний тиск” - розповів правозахисник. Іслям Джеппаров та Джевдет Іслямов поповнили список насильницьки викрадених людей від початку окупації Криму Російською Федерацією. Станом на сьомий рік доля сина та племінника Абдурешита Джеппарова залишається невідомою. “Коли ми (кримські татари - ред.) повернулися у Крим у кінці 80-х років, кожен зазвичай говорить звідки він приїхав - Андижан, Ташкент і т.д. Я з гордістю говорив, що я виріс у Росії. Росію я любив. Але такого я не очікував. Коли таке трапилось, у мені щось перевернулось. Я зрозумів, що ми маємо справу з монстром - з дикою і непередбачуваною країною”, – розповів Абдурешит Джеппаров. За даними громадської організації “Крим-SOS”, станом на жовтень 2020 року шість жертв насильницьких викрадень були знайдені мертвими. Доля ще 15 жертв залишається невідомою.