TİNne “Qırım muqaddesatları” sergisini açtılar
У МЗС відкрили виставку «Кримські старожитності»
Ukraina tış işler Nizirligine 18 maysta qayd etilgen qırımtatar halqnıñ sürgünlik fedalarnın Hatıra Kününe bağşlanğan “Qırım muqaddesatları” sergisini açtılar. Bunı Suspilne Qırım mühbiri haber etti. Ukraina TİN altınci qatınıñ koridorına ukrain resamnıñ Yuriy Himiçnin 77 işini yerleştirdiler.Resimlerde Bağçasaray, Aqyar ve başqa Qırım şeyerleriniñ manzaraları tasvirlene. Bu müellifniñ Qırım devre işleri, olarnı o şuraviy ordusına hızmeti devamında Aqyar şeyerinde resim çizğan edi. Obyektniñ rejimlığı sebebinden sergi qapalı şekilde keçe. Bu resimlerini tek diplomatlar ve idare hadimleri körmek olurlar. Olar anda daa bir qaç afta turacaqlar. Menba: Suspilne Qırım Tış işler nazirnin birinci muavini Emine Cepar ayttı, ne Himiçke o bu resimleri çezgende taqıqatlarnen kelgen ediler. Şuraviy ükümet oña basım ete edi, çünki sürgünlekten soñ qırımtatarlarını birisi añmağanını istey edi. “Bu resimler Qırımnı doğru sürgünlikten soñ körmege imkân bereler, çünki o 50-ci seneleri resimleri çizgen edi ve na nasıl şimdiki vaqıtında, işğal olmasa edi,  Qırımnıñ alı nasıl olacq edi körmege mümkün,”- qoştı Ceppar. Menba: Suspilne Qırım Ukraina prezidentnin Qırım Muhtar Cumhuriyetine daimiy vekilinin muavini  Tamila Taşeva aytqanına köre, bu resimler episi tasvirlengen yerlerini doğru aqılına ketire. “Qırım - bu Ukraina kene de hatırlatmaq içün,bu bizim yüregimiz ve biz oñı qaytarmağa mecburmız. Nasıl insan yüregsiz yaşamağa olmay, böyle de Ukraina Qırımsız qıynala”, - ayttı Taşeva. Daa oquñız : Qırımtatar halqnıñ sürgünligi. Genotsid tarihi Qırımtatar halqnıñ milliy Meclis başnıñ Refat Çubarov fikirine köre, resam disident edi, çünki o vaqıt qırımtatar maaliyetini tasvirlegen resimlerini çizmek red etilgen edi. “Bu resimlerge baqqanda men  doğru bazı Bağçasaray soqaqlarını tanıdım. O yazmay, demek, bu Bağçasaray, bu Tahtalı Cami soqağı, bu  Hansaraydan Zıncırlı medresege taraf soqaqdır.  Bu soqağını episi Bağçasaraynı ziyaret etkenler doğru tanıylar”, - ayttı. Menba: Suspilne Qırım Bu müellifniñ Qırım devre işleri, olarnı o şuraviy ordusına hızmeti devamında Aqyar şeyerinde resim çizğan edi. Obyektniñ rejimlığı sebebinden sergi qapalı şekilde keçe. Bu resimlerini tek diplomatlar ve idare hadimleri körmek olurlar. Olar anda daa bir qaç afta turacaqlar Yarımadanıñ musulmanlar ruhiy akimiyetinin müftisı Ayder Rustemov içün bu tek hatıra künü degil,  bu daa qırımtatar halqnıñ aqları içün küreş Künü, çünki sürgünlik unutulsa, küreş de olmaz. “Men ana-babamınnen Qırımğa 1988 senesi qayttım,  bitam öz evinii tapqanda ağladığı bu vaqıtace aqılıma qaldı. Menim nesilim sürgünlignin şaatları olmasa de, bu ağrı episi bir qala”,- ayttı Ayder Rustemov. Ukraina prezidentnin Qırım Muhtar Cumhuriyetine daimiy vekili Anton Körineviç aytqanına köre, o tamır halqınıñ öz toprağından çekip alğanlarını bağışlamağa olmay, çünki bu qabaatsız insanlarnına qarşı kütleviy cinayetdir. “Qırımtatar halqı Qırımda olmaq kerek. Bu onıñ toprağı. Başqa Vatanı yoq”, - ayttı. Menba: Suspilne Qırım Malümat olaraq Qırımtatar halqnıñ genotsid fedalarnıñ hatıra künü Yuqarı Şuranıñ insan aqaları suallerden  vekili Lüdmila Denisova Rusiye 93 qırımtatar adamnı siyasiy sebebinden taqıp etkenini  hatırlattırdı. Olardan 78 kişi Rusiye territoriyasında qanunsız cezalarını çekeler. Ukraina prezidenti Volodimir Zelenskiy aytqanına köre Şuraviy Birliknin areketleri sebebinden qırımtatarlarnıñ sayısı 50% azlaştı . Qırımtatar halqnıñ lideri Mustafa Cemilev beyan etti, ne şimdiki vaqıtta Rusiye Qırımğa qarşı terrorist rejimnen qullana ve öz şartlarınnen şuraviy birligine eñ zalim vaqıtlarına oşay. Ukraina TİN başı Dmitro Küleba aytqanına köre, halqara cemiyet qırımtatarlarnıñ sürgünligini genotsid dep saymaq mecbur. Qırımtatar halqnıñ Qırımdan  sürgünliginine bağışlap, mayısnıñ 18-ne İçki qasabasında dua keçirdiler . UDK qırımtatar halqnıñ sürünligini genotsidnen saymaq çağırttı . UTH arhivi bolşeviklernen 1937-1938 senelerioldurulgen qırımtatarlarnıñ foto resimlerini derci etti.
До дня пам`яті жертв геноциду кримських татар, 18 травня, у Міністерстві закордонних справ України відкрили виставку під назвою "Кримські старожитності". Про це повідомила кореспондентка Суспільного Крим. Так, в коридорі шостого поверху МЗС України розташували 77 робіт українського художника Юрія Химича. На картинах зображені пейзажі Бахчисараю, Севастополя та інших кримських міст. Це роботи з кримського циклу автора, які він писав під час перебування в радянській армії у Севастополі. Виставка закрита - через режимність об'єкта. Картини зможуть побачити тільки дипломати та працівники відомства. Вони будуть там ще протягом декількох тижнів. Джерело: Суспільне Крим Перша заступниця міністра закордонних справ України Еміне Джеппар зазначила, що до Химича приходили з обшуками в ті часи, коли він писав ці картини. Радянська влада на нього тиснула, тому що після депортації вона робила все, аби про кримськотатарський народ ніхто не згадував. “Ці картини дають можливість побачити, як виглядав Крим відразу після депортації, бо він їх малював у 50-ті роки - як би він виглядав сьогодні, якби не відбулась окупація”, - додала Джеппар. Джерело: Суспільне Крим За словами заступниці постійного представника президента України в АР Крим Таміли Ташевої, через ці картини відразу згадуються всі ці місця в Криму. “Тому для того, щоб нагадати ще раз, що Крим - це Україна, це наше серце, ми маємо його повертати. Як людина не може жити без серця, так і Україна не може жити без нього”, - наголосила Ташева. Читайте більше : Депортація кримськотатарського народу. Історія геноциду На думку голови Меджлісу кримськотатарського народу Рефата Чубарова, художник видався йому дисидентом, тому що в ті часи було заборонено писати картини з кримськотатарського побуту. “Коли я подивився картини, я одразу почав впізнавати деякі Бахчисарайські провулки. Він там не пише, що це Бахчисарай - це вулиця Тахтали-Джами, це вулиця яка йде з Ханського палацу в сторону Зинджирли-медресе. Ця вулиця вона впізнавана всіма, хто хоч раз був в Бахчисараї”, - зазначив він. Джерело: Суспільне Крим Для голови духовного управління мусульман півострова, муфтія Криму Айдера Рустемова це не просто День вшанування пам’яті, для нього це ще День боротьби за права кримськотатарського народу, тому що якщо забудуть про депортацію, то й боротьби ніякої не буде. “Я з батьками повернувся в Крим у 1988 році, і я бачив як моя бабуся знайшла свій рідний дім, як вона плакала. Хоча моє покоління не було свідком депортації, але ця біль - вона залишається”, - поділився Айдер Рустемов. Як зауважив постійний представник президента України в АР Крим Антон Кориневич, не може пробачити відірвання народу від своєї землі, цей масовий злочин покарання без вини. “Кримськотатарський народ має бути в Криму. Це його земля. Іншої землі в нього немає”, - заявив він. Джерело: Суспільне Крим Що відомо В День пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу, Уповноважена Верховної ради з прав людини Людмила Денісова нагадала, що Росія переслідує 93 кримських татар за політичними мотивами. З них 78 відбувають незаконне покарання на території РФ. Як повідомив президент України Володимир Зеленський, чисельність кримських татар с коротилася на приблизно 50% через дії СРСР. Лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв заявив, що наразі Росія використовує терористичний режим по відношенню до Криму, який за багатьма своїми параметрами схожий на радянський режим в найжорстокіші його періоди. Як заявив глава МЗС України Дмитро Кулеба, міжнародна спільнота має визнати геноцидом депортацію кримських татар. До 77-ї річниці депортації кримських татар з Криму, 18 травня, в селищі Ічкі (Совєтське) окупованого півострова провели дуа. СКУ закликав визнати депортацію кримськотатарського народу геноцидом. Архів СБУ опублікував фото кримських татар, розстріляних за спротив більшовикам у 1937-1938 роках.