Qırımtatar halqnıñ genotsidiniñ aqibetleri ve adaletliginiñ qaytaruvı - Suspilne Qıırm’dan mahsus yayısında
Наслідки геноциду кримськотатарського народу та відновлення справедливості — у спецефірі від Суспільне Крим
18 mayıs - Qırımtatar halqnıñ aqları oğrında küreş künü ve Qırımtayar halqnıñ genotsıd qurbanlarınıñ hatıra künü. Suspilne Qırımnen beraber Suspilne yayınlandıruvınıñ taqımı, 1944 senesi şuralar birliginen teşkil etilgen qırımtatarlarnıñ sürgünliginiñ aqibetleri aqqında mahsus yayısını azırlay. Yapılğan cinayeti içün mesüliyetligi nasıl olmalı ve devlet, adaletliginiñ qaytaruv siyasetini nasıl kirsetmek kerek olğanını - Susoilne Qırımnen beraber yerli telekanallarında ve Suspilne Haberler telekanalında 18 mayıs saat 18:05 seyir etiñiz. Tafsilatlıca oquñız: Suspilne Qırım, “Qırım yolı” seriyalı cesiqalı leyhasını taqdim eter “Taqımımız içün SCŞB’nen qırımtatar halqına qarşı yapılğan cinayetiniñ ve genotsidiniñ aqibetleri aqqında tarif etilmesi müim. Onıñ teşkilâtçıları alâ daa cezalandırmağanlar. Şimdiki rusiye işğali içinde ve keçken asırdaki qırımtatarlar ve ukrainlerge qarşı işğal akimiyetinen qullanılğan aynı basqılıq mehanizmlernen qıyaslamasını keçirmege isteymiz: tintüvler, hırsızlavlar, işkenceler ve sürgünlik. Sürgünlik aqibetlerniñ yoq etüviniñ kerekligi ve qırımtatarlarına dair adaletliginiñ qaytaruv mehanizmlerniñ üzerinde işletüviniñ kerekli aqqında da laf etermiz”, - dey Suspilne Qırım ve Qırımtatar halqnıñ genotsid qurbanlarınıñ hatıra kününe mahsus yayısınıñ prodüseri Ruslan Halapov. Martin-Aleksandr Kıslıy ve Alim Aliyev Mahsus yayını, üç mevzuiy qısımından ibaret olacaq. Birinci soyunda - qırımtatar halqnıñ tarihiy ve medeniy ceeti içün sürgünlikniñ aqibetleri aqqında. Bunıñ aqqında tarihiy ilimler namzeti Martin-Aleksandr Kıslıy ve Ukrain institutınıñ baş müdir muavini Alim Aliyevnen müzakerelerinde denile. Mahsus yayısınıñ ekinci qısmı, genotsıd aqibetlerniñ yoq etüvi ve adaletliginiñ qaytaruvına bağışlanğan. Bu suallerge cevaplarnı leyha taqımı, Qırım MC’de Ukraina prezidentiniñ daimiy vekili Tamila Taşevanen qıdıracaq. Tamila Taşeva Üçünci qısmınıñ musafiri - İAUHC icraiy müdiri Aleksandr Pavliçenkonen - genotsidniñ uquqiy qıymet kesüviniñ ve bugün qırımtatarlarına qarşı basqılarnıñ devam etilmesiniñ müzakere etilmesi. Aleksandr Pavliçenko “Qırımtatarlarnıñ sürgünligi, rusiyenen zemaney Ukrainanıñ territoriyasında yerleştirilgen halqlarına qarşı qorqunçlı cinayetlerden biri ola. Afsus ki, ukrain vatandaşlarnıñ adamsız yoq etüv siyasetini tecavuzcı ülkesi, bugün de qullanmaqtadır. Ekspertlernen beraber “Rusiye ile asırlar devamında topraqlarımızda qullanılğan genotsid aqibetlerniñ aqiqiy yeñilüvi ne olacaq? Qırımnıñ serbest etüvinden soñ devlet areketleri nasıl olmalı? Ve eñ esası, qabaatsız olğanlarına o qadar kederlikni alıp ketirgen rusiye imperializmniñ üzerinde makemesi aqqında sualini qoymaq kerekmi? suallerine cevaplarnı tapmağa tırışqan edik”, - ilân ete mahsus yayısını onıñ alıp barıcısı Larisa Voloşina. Bizni Telegram'da oquñız
18 травня — День боротьби за права кримськотатарського народу та День пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу. Команда регіонального мовлення Суспільного спільно із Суспільне Крим готує спеціальний ефір про наслідки депортації кримськотатарського народу, яку радянська влада організувала у 1944 році. Також читайте новину кримськотатарською мовою. Якою має бути відповідальність за скоєний злочин та як держава має впроваджувати політику відновлення справедливості — дивіться на місцевих телеканалах, включно із Суспільне Крим , а також на телеканалі Суспільне Новини — 18 травня о 18:05. Читайте також: Суспільне Крим презентує серійний документальний проєкт «Шлях до Криму» «Для нашої команди важливо розповісти про наслідки геноциду, наслідки злочину, який скоїв СРСР проти кримськотатарського народу, організатори якого досі не покарані. Ми хочемо провести паралелі із нинішньою російською окупацією та такими ж як і в минулому столітті репресивними механізмами, які застосовує окупаційна влада проти кримських татар та українців на окупованих територіях: обшуки, викрадення, катування та депортацію, як інструменти знищення нашого суспільства. Поговоримо і про необхідність ліквідації наслідків депортації та напрацювання механізмів відновлення справедливості щодо до кримських татар», — каже Руслан Халапов , продюсер Суспільне Крим та спецефіру до Дня пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу. Мартін-Олександр Кислий та Алім Алієв Спецефір складатиметься з трьох тематичних блоків. У першому — про наслідки депортації для історичної та культурної складової кримськотатарського народу. Про це йтиметься у розмовах із кандидатом історичних наук — Мартіном-Олександром Кислим та заступником генерального директора Українського інституту Алімом Алієвим. Другий блок спецефіру присвячений ліквідації наслідків геноциду та відновленню справедливості. На ці питання команда проєкту шукатиме відповіді із Тамілою Ташевою , Постійною Представницею Президента України в АР Крим. Таміла Ташева Із гостем третього блоку — Олександром Павліченком , виконавчим директором УГСПЛ — обговорення юридичної оцінки геноциду та продовження репресій проти кримських татар сьогодні. Олександр Павліченко «Депортація кримських татар є лише одним з епізодів страшних злочинів, які росія здійснила проти народів, що населяли територію сучасної України. На жаль, ту ж саму нелюдську політику винищення українських громадян країна-агресорка застосовує і сьогодні. Разом із експертами ми намагалися знайти відповідь на питання: «Що стане справжнім подоланням наслідків геноциду, який росія застосовувала на наших теренах сторіччями? Якими мають бути дії держави одразу після звільнення Криму? І головне, чи не варто ставити питання про суд над російським імперіалізмом, як найкривавішою ідеологією, що принесла стільки горя невинним?» — анонсує спецефір його ведуча Лариса Волошина . Нагадаємо, День пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу відзначається щорічно 18 травня у річницю депортації кримськотатарського народу з Криму, яка відбулася 18-20 травня 1944-го року. 12 листопада 2015 року Верховна Рада України визнала ці події геноцидом кримськотатарського народу. Читайте нас у Telegram