Aq-uquq qoruyıcılar işğalciler tarafından bir yıl içinde siyasiy ya da diniy sebeplerden qaç qırımlını azatlıqtan marum etkenini sayıp çıqtı
Правозахисники підрахували скільки кримчан за рік окупанти позбавили волі з політичних чи релігійних мотивів 
2020 senesiniñ soñu itibarınen işğal etilgen Qırımda 109 adam siyasiy ya da diniy sebeplerden azatlıqtan marum etildi. Aq-uquq qoruyıcılarnıñ aytıp bergenine köre, "Qırım musulmanları davasında" şimdi 69 siyasiy mabüs. Bu aqta Qırım aq-uquq qoryıcı gruppasında aytıp berdiler. "2020 senesi çıqarılğan 15 ükümni qayd ettik. Olardan 10-nı 12-19 yıl apis cezası. Bu davalar Qırım musulmanlarına ait. Asılında b udava boyunca 69 adam azatlıqtan marum etilgen ve daa 5 dolaşuv serbestliginden. Bu "Hizb ut-Tahrir davaları", - dedi Volodımır Çekrıgin. Ölga Skrıpnikniñ bildirgenine köre, RF rus akimiyetke qarşı olğanlarğa terrorcılıqqa qarşı qanunnı qullana eken. "2020 senesi RF terrorcılıqqa qarşı qanunnı qullanğanını kene kösterdi. İlk nevbette, Rusiye ükümetine qarşı olğanlarnı taqip etmek içün. Ve bu devam etmekte. Çuqarılğan bu deşetli ükümler, bu adamlarnıñ azat etilme meselesi kritik olğanını köstere", - dedi o. Malümat olaraq Aralıq ayınıñ 16-nda BMT Baş Assambleyası işğal etilgen Qırımda insan aqları vaziyeti aqqında yañartılğan ve quvetleştirilgen qararnı qabul ettі . Qırımtatarlarğa çıqarılğan qanunsız ükümlar işğal etilgen Qırımda diniy taqip etüvlerniñ nevbetteki isbatıdır- QMC Prokuraturası.
Станом на кінець 2020 року в окупованому Криму позбавлені волі 109 людей з політичних чи релігійних мотивів. Як розповіли правозахисники,у «справі кримських мусульман» нині 69 політв'язнів. Про це повідомили в Кримській правозахисній групі. "Нами було зафіксовано 15 вироків, які були ухвалені протягом 2020 року, пов’язаних з позбавленням волі, 10 з них на терміни від 12 до 19 років. Ці десять найбільших термінів стосувалися справ кримських мусульман. Загалом за цією справою позбавлено волі 69 осіб, і ще 5 - позбавлені можливості вільно пересуватися. Це, здебільшого, справи так звані "Хізб ут-Тахрір", - зазначив заступник голови правління Кримської правозахисної групи Володимир Чекригін. Голова правління Кримської правозахисної групи Ольга Скрипник додала, що РФ використовує так зване антитерористичне законодавство на тих, кого не влаштовує російська влада. "2020 рік ще раз підтвердив, що РФ використовує так зване антитерористичне законодавство, в першу чергу, для переслідування представників громадянського суспільства, для придушення будь-яких мобілізацій людей, будь-яких об'єднань, які не влаштовують російську владу. І ця тенденція продовжилась. Ці страшні вироки, які виносяться, говорять про те, що питання звільнення цих людей, є критичним", - запевнила вона. Що відомо 16 грудня Генасамблея ООН ухвалила оновлену резолюцію про права людини в окупованому Криму. У Прокуратурі автономії вважають, що незаконні вироки кримським татарам є черговим доказом релігійних переслідувань в окупованому Криму. Перша заступниця міністра закордонних справ України Еміне Джеппар навела один з прикладів "психологічної проєкції" Росії на громадян України - боротьба із «тероризмом».