Rusiyede ve işğal etilgen Qırımda eñ az 111 insan siyasiy sebebinden taqıp etileler
Щонайменше 111 людей є жертвами політично мотивованих переслідувань в Росії та окупованому нею Криму
Rusiyede ve işğal etilgen Qırımda eñ az 111 insan siyasiy sebebinden taqıp etileler, olar arasında 84 insan - qırımtatarlar. Bunı ZMINA insan aqlar Merkezinin başı  Tetâna Peçonçik “İşğalnin 7 yılnıñ devamında olğan insan aqlar vaziyeti” adlı maruza temsili devamında haber etti. Malümatlarğa köre,  Ukraina grajdanlarnınñ işğalciler tarafından toqtatuvlar sebebi - bu din,  grajdan areketi,  faaliyet ve grajdan jurnalistikası. Daa, aytqanlarına köre, insanlarını aselet açılğan davalarda “kasuzlıq” ve “diversiyalar” maddelerge köre qabaatlaylar. “Şimdiki vaqıtında ukrain uquq qorucı teşkilâtlar işğal etilgen Qırım ve Rusiye territoriyasında eñ az 105 qanunsız apislengen insanlar  aqqında aytalar. Bu Ukraina grajdanları, biz olarnı siyasiy mabusler ile sayamız. Daa 6 dane insan ev apisi astında tutulalar,  ve metodologiyağa köre olar de siyasiy mabusler sayılmaq mümkün. Bu sebepten siyasiy mabuslernin  umumiy sayısı - Rusiyede ve işğal etilgen Qırımda eñ az 111 insan oldı. Olar arsında  - 84 qırımtatarlar, olardan 80 insan apislerde bulunalar, olarğaga qattı ükümler çıqarıldı ve çıqarılacaqlar:15, 17, 20 yıllıq apis cezalar", - ayttı Peçonçik. O qoştı ki, işğal başından Qırım territoriyasına  Qırım SOS  44 zorbalıq ğayp etüvlerini qayd etti. 15 insannıñ bulunğan yerleri aqqında şimdiki vaqıtace malümatlar yoq. Ondan ğayrı işğalnıñ 7 yıl devamında Rusiye Silâlı quvetlerine eñ az 28 bin Qırım adamlarını celp ettiler.  Keçken yılı soñuna köre rus ordusına hızmetinden qaçması 163 cinayet lavası açıldı. Olar arasında 153 davadan ükümler çıqarıldı, 10 danesini daa baqa ediler. “Qırım uquq qoruci taqımnıñ” başnıñ Ölga Skripnik aytqanına köre, eñ az 64mmusulman adamı “qırım musulmanlar davası” sebebinden apislerde bulunalar. Bu qırımtatarlarını Rusiyede yasaq etilgen “Hizb ut-Tahrir" teşkilâtına iştirağına qabaatluv davası ola. Daa o “Egova Şaatları” diniy teşkilâtnıñ 2018-ci senesinden taqıp etüvini hatırlattı. Qırım uquq qoruci taqımı 2020-ci senesinden “Egova Şaatları” diniy teşkilâtnıñ azalarına birinci kerçek ükümlerini - altı yıllıq cezalarını qayd etmege başladılar.
Щонайменше 111 людей є жертвами політично мотивованих переслідувань в Росії та окупованому нею Криму, 84 з них - кримські татари. Про це повідомила голова правління Центру прав людини ZMINА Тетяна Печончик під час презентації доповіді «Ситуація з правами людини в Криму за 7 років окупації». Зазначається, найбільш поширені причини для позбавлення волі громадян України окупантами - це релігія, громадянка діяльність, активізм та громадянська журналістика. Також, за їх словами, ряд людей звинуватили у сфабрикованих справах за статтями "шпигунство" та "диверсії". "Станом на даний момент українські правозахисні організації нараховують щонайменше 105 осіб, які знаходяться в місцях позбавлення волі на території окупованого Криму і Російської Федерації. Це громадяни України, яких ми вважаємо політв'язнями. І ще 6 осіб перебувають під домашнім арештом і згідно з методологією, також можуть вважатися політв'язнями. Тому загальна кількість станом на зараз - щонайменше 111 осіб є жертвами політично мотивованих переслідувань в РФ та окупованому Криму. З них 84 особи - кримські татари, 80 з них перебувають у в'язницях по статтях і справах, де їм вже винесені або загрожують дуже тяжкі покарання і дуже тривалі вироки: 15, 17, 20 років тощо", - сказала Печончик. Вона додала, що ГО Крим SOS задокументувала 44 насильницькі зникнення на території Криму з моменту окупації. Про долю 15 осіб досі нічого не відомо. Крім того, за 7 років окупації призвали до Збройних сил РФ щонайменше 28 тисяч кримських чоловіків. Станом на кінець минулого року було зафіксовано 163 кримінальні справи за ухилення від служби в російській армії. З них по 153 справах були винесені вироки, 10 - перебували на стадії розгляду. За словами голови правління "Кримської правозахисної групи" Ольги Скрипник, щонайменше 64 мусульманина перебувають за гратами за "справою проти кримських мусульман" - наймасштабніша справа, де здебільшого кримських татар звинувачують у причетності до "Хізб ут-Тахрир", яка в РФ заборонена. Вона також нагадала про переслідування релігійної групи  "Свідки Єгови" з 2018 року. КПГ почали фіксувати перші реальні вироки по шість років представникам, прибічникам "Свідків Єгови" з 2020 року.