Bütünleşüv nazirligi qırımtatar tilniñ populârlaştıruv ve inkaşaf strategiyasını işlep çıqara
Мінреінтеграції розробляє стратегією розвитку і популяризації кримськотатарської мови
Qırımtatar tili, Ukraina tamır halqlarnıñ birisiniñ tili olaraq, şimdi YÜNESKO tasnif etüvine binayen ciddiy telüke astında bulunğan tillerine ait. Qırımtatar tili Ukrain Milletiniñ kimlik ve medeniy bütünliginiñ ayırılmaz elementi ola. Til taşıyıcılar aqlarnıñ yerine ketirüvi, tamır halqlarnıñ til tam aynılıqnıñ inkişafı Ukraina Anayasasınen kefalet etile. Ukraina devletiniñ terkibinde qırımtatar halq aqlarnıñ kefaletleri Ukraina Yuqarı Şurasınıñ arizasında pekitilgenler (2014 senesi, saban ayından UYUŞ-nıñ 1140-VII nomeralı qararı). Bunıñ aqqında Ukrainadaki vaqtınca işğal etilgen territoriyalarnıñ reintegratsiya meseleler Nazirligi haber ete . Bugün qırımtatar tili ciddiy telüke astında olğan tillerine ait (severely endangered languages). “Qırımtatar tilniñ saqlanuv ve inkişaf nazar noqtasından ilâve telükesizlik Rusiye Federatsiyasınen Qırım Muhtar Cemhuriyet territoriyasınıñ ve Aqyar şeerniñ vaqtınca qanunsız işğalinden soñ peyda oldı”,-denile beyanatta. Qayd etilgeni kibi, telükesizlik sebepleri işğal akimiyetniñ qırımtatar til saa qullanuvınıñ sıñırlama siyaseti ve til taşıyıcılar qısmınıñ qıtaiy Ükrinağa ilerideki yerleşüvinen kirüvi olalar. “Buna baqaraq, Ukraina devlet til siyaset seviyesinde, Rusiyenen QMC ve Aqyar ş. vaqtınca işğalinen şekillendirilgen aqiqiy vaziyetlerniñ esapqa aluvı ile, qırımtatar tilniñ inkişaf ve revitalizatsiyasına dair tedbirler kompleksiniñ ömürge keçirilüvine ihtiyacı bar”,-qayd eteler idarede. “Qırımtatar tilniñ inkişaf meselesiniñ eki ölçüvi bar. Bir taraftan, til medeniyetniñ yekâne tertip etici tasarında o mustaqil ola. Onıñ saqlanuv ve inkişaf etilmesi mustaqil bir maqsadıdır. İlk söz tilşınas mütehassıslarğa ait olmalı. Lâkin, til inkişaf meseleni biz Qırımnıñ deokupatsiya ve reintegratsiyasına dair ameliy adımlar köntekstinde baqamız. Ukraina, devlet olaraq, teşebbüsni özüne almalı. Bunıñ çevresinde Qırımdaki vatandaşlarımıznen canlı bağ peyda olsun dep”,-ilân etti Ukraina vitse-baş naziri-Ukrainanıñ vaqtınca işğal etilgen territoriyalarnıñ reintegratsiya meseleler naziri Aleksey Reznikov. “Ay içinde biz Meclis, alimler ve ocalarnen faal mesleatlarnı keçire edik. Netice olaraq, tilniñ inkişaf meselesi komplekslidir ve uzun müddet içinde tırışuvlarnı talap ete. Şimdi o aslında farqlı idarelerniñ salâhiyetine ait, idareara koordinatsiyası içün normativ temeli kerek. BMT seviyede tamır halqlarnıñ Halqara til onyıllığı aqqında qararı (2022-2032 ss.) berilgeni esapqa alınsa, aynı devirge qırımtatar tilniñ İnkişaf ve populârlaştıruv strategiyasını işlep çıqarmağa ğayesi peyda oldı”,-qayd etti Aleksey Reznikov. Belli olğanı Reintegratsiya nazirligi, türkşınas ve tilşınas alimler, yuqarı ve umumiy orta tasil yurtlardaki ocalar, grajdan institutsiyalarnıñ vekilleri, jurnalistler ve ustalardan teklifler cıyılmasını başlağan. Strategik vesiqanıñ esas fikrini 2020 senesiniñ soñuna qadar azırlamağa planlaştıralar.
Кримськотатарська мова, як мова одного з корінних народів України, наразі згідно з класифікацією ЮНЕСКО належить до мов, що знаходяться під серйозною загрозою. Кримськотатарська мова є невід’ємним елементом ідентичності та етнокультурної цілісності Української Нації. Реалізація прав носіїв мови, розвиток мовної самобутності корінних народів гарантується Конституцією України. Гарантії прав кримськотатарського народу у складі Української Держави закріплені у заяві Верховної Ради України (Постанова ВРУ від 20 березня 2014 року № 1140-VII). Про це повідомляє Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України. Сьогодні кримськотатарська належить до мов, що знаходяться під серйозною загрозою (severely endangered languages). "Додаткова небезпека з точки зору збереження і розвитку кримськотатарської мови виникла внаслідок незаконної тимчасової окупації Російською Федерацією території Автономної Республіки Крим та м. Севастополя, де проживає переважна більшість носіїв мови", - йдеться у повідомленні. Як зазначається, чинниками небезпеки є політика окупаційної влади щодо обмеження сфер застосування кримськотатарської мови та виїзд частини носіїв мови на материкову Україну з подальшим дисперсним розселенням, що створює ризики зниження мовного потенціалу. "З огляду на це існує об’єктивна потреба втілення на рівні державної мовної політики України комплексу заходів щодо ревіталізації та розвитку кримськотатарської мови з врахуванням актуальних обставин, які значною мірою формуються чинником тимчасової окупації Росією АРК і м. Севастополя", - відзначають у відомстві. «Питання розвитку кримськотатарської мови має два виміри. З одного боку, воно є самодостатнім у тому плані, що мова є унікальною складовою культури. Її збереження і розвиток є самодостатньою метою. Тут перше слово має бути за фахівцями-лінгвістами. Проте, питання розвитку мови ми розглядаємо і в контексті практичних кроків щодо деокупації і реінтеграції Криму. Україна як держава має взяти на себе ініціативу. Щоб навколо цього виникав живий зв'язок з нашими громадянами у Криму», - заявив Віцепрем’єр-міністр України – Міністр з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України Олексій Резніков. «Протягом місяця ми проводили активні консультації з Меджлісом, з науковцями і освітянами щодо того, з яким колом завдань доведеться працювати. У підсумку є спільне розуміння, що питання розвитку мови є комплексним і потребує докладання зусиль протягом тривалого часу. Наразі воно де-факто належить до компетенції різних відомств, потрібна нормативна основа для міжвідомчої координації. Враховуючи, що на рівні ООН вже ухвалено рішення про Міжнародне десятиліття мов корінних народів (2022-2032 рр.), виникла ідея розробити Стратегію розвитку і популяризації кримськотатарської мови на цей же період», - зазначив Олексій Резніков. Що відомо Мінреінтгерації розпочало збір пропозицій від широкого кола фахівців, серед яких науковці-тюркологи і вчені-мовознавці, викладачі закладів вищої та загальної середньої освіти, представники громадських інституцій, журналісти та мистці. Концепцію стратегічного документу планують підготувати до кінця 2020 року.