“Lüblin üçköşesnin”mebusleri Rusiyenin Qırımda  qırımtatar halqı qarşı areketlerine halqara cemiyetnin reaktsiyasını talap eteler
Міністри "Люблінського трикутника" вимагають реакції міжнародної спільноти на дії Росії в Криму щодо кримськотатарського народу
“Lüblin üçköşesnin”- Litvaniya, Lehistan ve Ukraina tış işler nazirleri qırımtatar halqnıñ sürgünlik fedalarına bağşlanğan Hatıra Künü ortaq beyanat ettiler. Olar Rusiyenin, işğalci devlet olaraq, areketlerini zemaniviy dünyada ruhsetsiz sayalar. Mebusler ukrain Qırımnı qaytaruv ve qırımtatr halqnıñ aqları ğayrıdan tikleme içün halaqara cemiyetnin areketlernin aqqıqıy planlarını bekleyler. Bunı mebuslernin ortaq beyanatına haber ettiler. Beyanatta aytıla, ne 1944 olğan vaqıalar zemaniviy dünyada tekrarlanalar. Böyle Qırımnıñ Rusiyenen işğali qırımtatar halqı qarşı yañı repressiyalar sebebi oldı. Olarnıñ aqlarını bozalar,  fikirleri, diñleri, qırımtatatar halqnıñ Meclis yasağına ve yarımada işğaline razı olmağanları sebebinden taqıp eteler. “Rusiyenin, işğalci devlet olaraq, areketlerini zemaniviy dünyada ruhsetsiz sayılalar, bu sebepten halqara cemiyetnin adelet rektsiyası kerek”, - “Lüblin üçköşesine” ayttılar. Olar yarımada deokkupatsiyasını eñ faydalı cevap saydılar. “Devletlermiznin ükümetleri ortaqlarımız ile halqara uquğına ürmetnin ğayrıdan tiklemesi ve Ukrainanıñ Qırımnı mustaqıl nezareti içün çalışmağa devam etecekler. Bu küreşte bizim faaliyetimiz - qırımtatarlar ile birdemiligimiz ve bütün dünyanıñ bizim ğayemiz ile birleştirüvi”, - metinde yazıla. Daa oquñız : Qırımtatar halqnıñ sürgünligi. Genotsid tarihi Ondan ğayrı, Kiyevde keçecek avgustnıñ 23-ne Qırım platformanıñ samiti olarnıñ konsolidatsiyaları içün faydalı olacaq. “Biz ukrain Qırımnı qaytaruv ve qırımtatr halqnıñ aqları ğayrıdan tikleme içün halaqara cemiyetnin areketlernin aqqıqıy planlarıñ yaratuvına ümüt etemiz”, - netice çıqardılar. Litvaniya, Lehistan ve Ukraina tış işler nazirleri inanalar, ortaq ğayretler ve halqara birdemlik Qırımnı rus işğalinden qurtarmağa ve qırımtatr halqnıñ aqları ukrai Qırımda ğayrıdan tiklemek yardım etecek. Malümat olaraq Qırımtatar halqnıñ genotsid fedalarnıñ hatıra künü Yuqarı Şuranıñ insan aqaları suallerden  vekili Lüdmila Denisova Rusiye 93 qırımtatar adamnı siyasiy sebebinden taqıp etkenini  hatırlattırdı. Olardan 78 kişi Rusiye territoriyasında qanunsız cezalarını çekeler. Ukraina prezidenti Volodimir Zelenskiy aytqanına köre Şuraviy Birliknin areketleri sebebinden qırımtatarlarnıñ sayısı 50% azlaştı . Qırımtatar halqnıñ lideri Mustafa Cemilev beyan etti, ne şimdiki vaqıtta Rusiye Qırımğa qarşı terrorist rejimnen qullana ve öz şartlarınnen şuraviy birligine eñ zalim vaqıtlarına oşay. Ukraina TİN başı Dmitro Küleba aytqanına köre, halqara cemiyet qırımtatarlarnıñ sürgünligini genotsid dep saymaq mecbur.
Міністри закордонних справ країн "Люблінського трикутника" - Литви, Польщі та України, зробили спільну заяву в День вшанування пам’яті жертв депортації кримськотатарського народу. Вони вважають, що дії Росії як країни-окупанта є неприйнятними в сучасному світі.  Міністри розраховують на розробку чіткого плану дій світової спільноти щодо наближення деокупації українського Криму та відновлення прав кримських татар. Про це йдеться у спільній заяві міністрів. У заяві йдеться, що минуле 1944 року повторюється у сучасному світі. Так, окупація Криму Росією призвела до нових репресій проти кримськотатарського народу, який знову стикається з порушеннями прав людини, переслідуванням за переконання, релігію та незгоду з окупацією українського Криму, забороною Меджлісу кримськотатарського народу та різними іншими формами утисків та дискримінації. "Ці дії Росії як країни-окупанта є неприйнятними в сучасному світі, а тому вимагають адекватної реакції міжнародного співтовариства", - зазначили у "Люблінському трикутнику". Вони назвали деокупацію півострова - найефективнішою відповіддю. "Уряди наших держав, разом із нашими партнерами, продовжуватимуть працювати над відновленням поваги до міжнародного права та суверенного контролю України над Кримом. Безперечно, нашим активом у цій боротьбі є солідарність з кримськими татарами та єдність усього світу довкола нашої спільної мети", - заявляється у тексті. Читайте більше : Депортація кримськотатарського народу. Історія геноциду Крім того, саміт міжнародної Кримської платформи в Києві, 23 серпня, зіграє важливу роль у консолідації їхніх зусиль. "Ми розраховуємо на розробку чіткого плану дій світової спільноти щодо наближення деокупації українського Криму та відновлення прав кримських татар", - підсумували вони. Міністри закордонних справ Литви, Польщі та України переконані, що спільні зусилля та міжнародна солідарність сприятимуть звільненню Криму від російської окупації, а також відновленню прав і свобод кримськотатарського народу в українському Криму. Що відомо В День пам'яті жертв геноциду кримськотатарського народу, Уповноважена Верховної ради з прав людини Людмила Денісова нагадала, що Росія переслідує 93 кримських татар за політичними мотивами. З них 78 відбувають незаконне покарання на території РФ. Як повідомив президент України Володимир Зеленський, чисельність кримських татар с коротилася на приблизно 50% через дії СРСР. Лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв заявив, що наразі Росія використовує терористичний режим по відношенню до Криму, який за багатьма своїми параметрами схожий на радянський режим в найжорстокіші його періоди. Як заявив глава МЗС України Дмитро Кулеба, міжнародна спільнота має визнати геноцидом депортацію кримських татар.