Qırımnıñ işğali sürecek olsa, qırımtatar milleti, yoq etüv telükesi astındadır - Cemilev
Кримськотатарській нації загрожує знищення у разі продовження окупації Криму - Джемілєв
Qırımtatar halqnıñ lideri, Ukraina halq deputatı Mustafa Cemilev bildirgeni kibi, Qırım işğal astında qalacaq olsa, qırımtatar milleti, halq olaraq bütünle yoq etilebile. Bunıñ aqqında o, “Krım Wave” forumındaki öz çıqışı vaqtında bildirdi, haber ete “Ukrinform”nıñ mühbiri. “Qırım, Rusiye terkibinde qalacaq olsa, qırımtatarlar halq olaraq bütünle yoq olabileler. Til, medenitimizniñ mahv etüv telükesi, qazaqlaştıruv ve milliy özgünliginiñ ğayıp etüvi beklenile. Buna qarşı çıqqanlarını eñ şiddetli basqıları bekleycek. RF terkibinde Qırım tamır halqı içün iç bir aydın istiqbali yoq. Buna köre, birev, Qırımnı rusiye territoriyası olğanını tanıyıq aytqanda, keliñiz qırımtatarlarnı qurban eteyik kibi eşitile”, - qayd etti Cemilev. Tafsilâtlıca oquñız: Bütün “qırmızı şeritler” çoqtan keçirilgen: qırım advokatı, “diversiya” sebebinden qırımtatarlarda olğan çoq sayılı tintüvler aqqında tarif etti Qayd etkeni kibi, Qırım işğaliniñ doquz yılı, rusiye devletinde qırımtatarlarnen ne olacağını yahşı köstere. Onıñ fikirine köre, işğalnıñ bu yılları Rusiyede qırımtatarlarnı ne bekleycegini yahşı köstereler. 2014 seneden beri Qırımdan mecburiy tarzdan qırımtatarlarnıñ tahminen 30 biñ soyu çıqıp ketken, yani sürgünlikten soñ yarımadağa qaytqan bütün qırımtatarlarnıñ 10%. 2022 senedeki qanunsız mobilizatsiya kompaniyasından soñ daa 10 biñ qırımtatarı çıqıp ketken. Olarnıñ yerine Qırımğa RF 1 mln vatandaşı kirgen. Tafsilâtlıca oquñız: İşğalcılar partizan areketinden pek qorqalar: uquq qoruyıcı qırımtatarlarnıñ tintüv sebepleri aqqında tarif etti “Genotsidden soñ ömürini saqlap olğan qırımtatarları, yarım asır devamında öz Vatanına qaytuvı içün kommunistik rejiminen tecavuziy olmağan küreşini keçirgen ediler. 2014 senesi uvut aynıñ soñunda Qırımğa kirgen rusiyeliler işğalge qarşı öz isyanlığını köstergen er kesge qarşı basqılarnı qullanmağa başladılar. İlk nevbette - sahte saylavlar, referendumnı körmemezlikke urğan qırımtatarlarğa qarşı. Şimdi işkence tedbirlerniñ 80%, hırsızlavlar, faallerniñ öldürüvi, Qırımnıñ tışına sürgünligi, 20 yılğa qadar tevqifler, kütleviy tintüvler qırımtatarlarğa çıqa”, - tarif etti qırımtatar halqnıñ lideri. Belli olğanı Çiçek aynıñ 3 işğalcılar, siyasiy sebeplerden olunğan makeme oturaşlarnı muntazam sürette ziyaret etken  qırımtatar faali Fazil Emirüseinovnıñ evinde tintüv keçirdiler. Saban aynıñ 15 Qırımnıñ Aqmescit rayondaki Urojaynoye köyünde FTH işğal hadimleri uvut aynıñ 23 Bağçasaray rayondaki demiryolnıñ bozuluvı aqqında beyannamesi sebebinden faal ve grajdan jurnalisti Rolan Osmannıñ evinde tintüv keçirdiler. Onı Aqmescitteki FTH idaresine alıp ketirdiler. Saban aynıñ 12 Urojaynoye köyünde işğal quvetçileri qırımtatar halqnıñ Qurultay namzeti Lemmar Yunusovnıñ evinde tintüv keçirdiler. Uvut aynıñ 28 FTH hadimleri Qırımdaki Aqmescit rayonında Soyin Celilovnıñ evinde ediler, saban aynıñ 6 - Suvdağda Edem Murtazayevniñ evinde, saban aynıñ 9 operativ hadimleri daa eki qırım tatarı - Qırımdaki Krasnogvardeyskoye rayonında Memet Aşurovğa ve Qırımda bulunmağan Asan Abduramanovğa kirdiler. Saban aynıñ 11 Ahtem İsmailovnıñ evine. Olarnıñ episi, Poştovoyedeki demiryolnıñ bozuluvına er bir alâqasını red ete. Bizni Telegram ’da oquñız
Лідер кримськотатарського народу, народний депутат України Мустафа Джемілєв заявив, що кримськотатарській нації загрожує повне зникнення як самобутньої нації у разі, якщо Крим залишиться під окупацією. Також читайте новину кримськотатарською мовою. Про це він повідомив під час свого виступу на форумі «Крим Wave», передає кореспондент "Укрінформу". "У разі залишення Криму в складі Росії кримським татарам загрожує повне зникнення як самобутньої нації. Загрожує зникнення нашої мови та культури, тотальна русифікація та втрата національної ідентичності. Тих, хто опиратиметься цьому, очікуватимуть найжорсткіші репресії. Жодних світлих перспектив для корінного народу Криму в складі РФ немає. Тому коли хтось каже, мовляв, давайте визнаємо Крим російською територією, то для нас звучить, як давайте пожертвуємо кримськими татарами», - наголосив Джемілєв. Читайте також: Усі «червоні лінії» пройдені давним давно: кримський адвокат розповів про численні обшуки у кримських татар через «диверсію» Він зауважив, що дев'ять років окупації Криму чітко малюють картину того, що буде з кримськими татарами у російській державі. На його думку, ці роки окупації чітко малюють картину того, що буде з кримськими татарами у Росії. З 2014 року з Криму вимушено виїхали близько 30 тисяч кримських татар, тобто десь 10% від усіх кримських татар, які повернулись на півострів після депортації. Після незаконної мобілізаційної кампанії у 2022 році виїхали ще близько 10 тисяч кримських татар. Натомість до Криму заїхало до 1 млн громадян РФ. Читайте також : Окупанти дуже сильно бояться партизанського руху: правозахисниця розповіла про причини обшуків кримських татар, що почастішали «Кримські татари, що залишилися живими після геноциду, близько пів століття вели ненасильницьку боротьбу із комуністичним режимом за повернення на свою Батьківщину. росіяни, які вдерлися до Криму наприкінці лютого 2014 року, обрушилися з репресіями проти всіх, хто висловлював свою незгоду з окупацією. В першу чергу – на кримських татар, які бойкотували організовані окупантами фейковий референдум, вибори. Нині понад 80% усіх репресивних заходів – викрадень, убивств активістів, депортацій за межі Криму, арештів із вироками до 20 років, масових обшуків припадає на кримських татар», - розповів лідер кримськотатарського народу. Що відомо Затриманого у Білогірську 25 квітня кримськотатарського правозахисника Абдурешита Джеппарова окупанти заарештували на 12 діб за "непокору поліції". 3 квітня окупанти провели обшук у будинку кримськотатарського активіста Фазіля Емірусеїнова , який регулярно відвідував політично вмотивовані судові процеси. 15 березня у селі Урожайне Сімферопольського району Криму окупаційні співробітники ФСБ провели обшук у будинку активіста та цивільного журналіста Ролана Османа. Його відвезли до Управління ФСБ у Сімферополі. 12 березня вранці у селі Урожайне окупаційні силовики провели обшук у будинку делегата Курултаю кримськотатарського народу Леммара Юнусова. 28 лютого співробітники ФСБ були в будинку Соїна Джелілова в Сімферопольському районі Криму, 6 березня — в будинку Едема Муртазаєва в Судаку, 9 березня оперативні співробітники увірвалися до будинків ще двох кримських татар — до Мемета Ашурова в Красногвардійському районі Криму та до Асана Абдураманова , якого немає у Криму. 11 березня у будинку Ахтема Ісмаїлова . Усі вони заперечують будь-яку причетність до пошкодження залізниці у Поштовому. Читайте нас у Telegram