Birleşken Halqlar Teşkilâtı  işğal olğan Qırım sualinden "Arrіa" formatında oturuv | Malümat olaraq
Засідання ООН за формулою "Арріа" щодо окупованого Криму | Що відомо
12-ci mart künü  Birleşken Halqlar Teşkilâtı sınırlarına "Qırım: Ukraina milliy suverenitetnin  ve topraq bütünliginin bozuvnıñ 7 adimi" teren derecede formal olmağan virtual "Arrіa" formatında oturuv keçirelgen edi. Tış İşler naziri Dmitro Küleba aytqanına köre, Qırım Rusiyene işğal olğannıñ aqibetlerine diqqkat öse. Munaqaşa devamında  23 ortaq devletler qol tuttılar, imdat  rekord sayısına keldi. Ondat ğayrı Küleba Birleşken Halqlar Teşkilâtnıñ azalarını "Qırım Platforması"na qoşulmağa davet etti. Oturuv devamında grajdan jurnalistı Nariman Memedeminov qırımtatarlar işğal olğan Qırımda taqıp etilgenleri aqqında malümat berdi. Aytqanına köre işğal olğan Qırımda çoq grajdan jurnalistleri şimdiki vaqqıtta Rusiyenen tevqif etildi. Memediminovnın evine  işğal quvetçiler eki kere tintüvler keçirdi. O 2 yıl ve 6 ay rus apıste olğanınını de ayttı. Birleşket Halqlar teşkilâtnıñ baş kâtipnıñ insan aqları sualinden yardımcisı ve No-York şeyerniñ Yuqarı komissariatnıñ insan aqları idarenin başı Іlze Brands-Kehrіs idare Federal Telükesizli Hızmeti ve Qırım politsiyası  taraftan tevqifli adamlarğa yapılğan azaplar ve eziyetler aqqında kerçek malümatlar almağa devam etkenini añlattı. Ondan qayrı, makemelengen adamlarnıñ soy-sopları ve azat etilgen mabusler tevqifhanelerde olğan şartlarına  - antisanitariyağa, avalandıruv olmadığına, yüksek dımlılığına ve tibbiy yardımı bermegenlerine şikâyet eteler. Turkiye Tış İşler nazirniñ muavini Yavuz Selіm Kiran qırımtatar halqnıñ olğan areketlerde alına diqqat etti. "Er bir cemiyetniñ, qırımtatarlarıñ de,  raat yaşamağa aqqı bar. Turkiye 3 million qırımtatar asıllı adamlarğa ev oldı. Olar seneler devamında çoq qıynadılar. 2014- ci senen olğan işğalden soñ 20-25 bin insandan  ziyade öz evlerni qaldırmağa mecburlandı. Qalğanları olğan şartlarda qıyınçiqlarını duymağa devam eteler", - ayttı. Diplomat Turkiyeniñ Qırım platformasına idatını bildertti. Büyük Britaniyanıñ Birleşken Halqlar Teşkilâtnıñ daimiy temsilcisi Barbara Vudvord qoşulıp, Rusiyenı yaramada territoriyasına halqara monitoring missiyasını Birleşken Halqlar Teşkilâtnıñ Genasambleya rezolütsiyasına köre  qabul etmege çağırttı. Çehiya Tış İşler nazirniñ muavini Martіn Poveyşil Praga er bir  halqara meydanında ve Rusiyene eki taraf mesleatleri devamında Qırım aqqında aytaciğnını bildertti. Çehiyanı Rusiyenin pandemiya sebebinden yetersiz areketleri raatsızlata. Rusiye öz meraqlarına bu adisinen qulana, misal olaraq Ukrainanen memuriy sınırnı keçmege mürekkepleştire.Bu sebebinden mabusler advokatlardan qanuniy yardımnı kerekli derecede almağa çareleri yoq. Körüşüvnıñ esas teşkilâtçisı bu yanvarde vaqıtace Birleşken Halqlar Teşkilâtınıñ Telükesizlik Şurasında azalıq etken  Estoniya oldı.Bu körüşüvnı o halqara cemiyetniñ Qırım işğaline  diqqat etmek içün keçirdi,çünki Rusiyenin areketleri regional telükesizliknen bağlı. Estoniya Tış İşler naziri Yeva-Marіâ Lіymets öz "Amerika sesi"ne bergen intervyüsına Qırım işğali çoq devoyetlerniñ fikirlerine köre müim mesele olğanını añlattı. Dünya Birleşken Devletler Teşkilâtı halqara qanunlarını ile areket etmesinı bekley dep ayttı.Ondan ğayrı Estoyaniya Qırım Platformasına qol tuta, çünki o işğal areketlerine birleştirgen halqara cevabını bere. "Biz qol tutmağa ve öz qısımnı qoşmagaa azırmız", - ayttı Yeva-Marіâ Lіymets. Bazı devletler böyle oturuvda birinci kere iştiraq etti. Olar arasında Litva Tış İşler naziri  Gabrіelüs Landsbergіs. O da Qırım Platformasına qol tuttı. "Bu de "rus stsenariyni" qabul etmegene effektiv alet ola. Qırım işğal olğan territorisiyası sayılmağa mecbur Oñı Ukrainağa qaytarmağa kerek", - "Amerika sesi"ne malümat berdi. Litva Tış İşler naziri  aytqanına köre, Avora insan aqları makemesi 2014 senesi 16-ci mart künü olğan referendumnı qabul etmesi soñ, Rusiyeyege işğalge öz bağını gizlemek qıyın oldı. "Rusiyenin esas maqsadı Qırım annektsiyasını norma dep taqdim etmek. Bizim ise bunı ruhset etmemege", -  ayttı Landsbergіs. Çıqış devamında Birleşken Halqlar Ştatlarnıñ BHT yelçisı Lіnda Tomas-Grіnfіld ayttı, eger Rusiye kerçekten den Qırımda ve Donbasta yaşağan  insanlarnıñ  eyiallıqları içün qayğırsa, BHT ve ATİT teşkilâtlarnıñ timlicilerni bu territoriyalarğa qabul etmege mucbur ola. İç bir devler başqa devletlerniñ sınırlarnı deniştirmege aqqı yeq dep ayttı. "Rusiye öz Qırımğa istilâsını aqlamağa istey. Amma biz özümizni aldatmağa bermeymiz. Aqqıqat böyle: nazarlıqlar Yanukoviçnıñ qabarci rejimni devirdi, soñ  Rusiye Ukrainanıñ demokratik reformalar yolunı seçmesi sebebinden intiqam aldı", - Tomas-Grіnfіld ayttı. Birleşken Halqlar Ştatlarnıñ BHT yelçisı aytqanına köre, Rusiyenen yapılğan Qırım işğali ve askerleşüvi dünya havfsızlığına telükesi bar. Almaniya Tış İşler nazirliknin devlet katibi  Nіls Annen Rusiye referendumnı ayıplandırdı ve "demokratik standartlarına mısqıl" dep adlandardı. Territoriya status deniştirmesi Ekinci dünya Cenki soñunda Avropada emsaliolmağan eylem sayılğanını misal olaraq keterdi. Avropa tış aletler hızmetinin siyasiy suallerden baş katibı Yenrіke Mora ayttı,  ne BHT Genasambleya 75/29 Rezolütsiyasına köre, Qırımda olğan insan aqlar bozuvı tetqı etilmege mecburlar. Halqara teşkilâtlarnıñ ise  Qırımğa azat kirmege çareleri olmaq kerek. Aytqanına köre, Avropa Şurası diplomatik usullarını, yani Qırım Platformasınıñ yapıluvını alğışlay. Olarnen beraber Ukraina  teşebbüsına ABŞ ve Kanada qol tuttılar. "Rusiye Ukraina devletniñ suverenitenı ve territoriya bütünligini, halqara uuqnı ürmet etmege başlağance, oña  basım etmege devam etecekmiz", - Kanada Tış işler nazirliknin başı Mark Garno ayttı. Malümat olaraq Bu yıl tedbir BHT Telükesizlik Şurasnıñ delet-azalarınnen: Büyük Britaniyanen, Estoniyanen, İrlandiyanen, ABŞ, Frenkistannen ve Ukrainanen çağırılğan edi. 20-den ziyade BHT devlet azaları teşkilâtçilarğa qoşuldı.
В рамках ООН 12 березня відбулася чергова неформальна віртуальна зустріч високого рівня за формулою "Арріа" "Крим: сім років порушення суверенітету і територіальної цілісності України". За словами глави Міністерства закордонних справ України Дмитра Кулеби, зростає увага до наслідків російської окупації Криму. Дискусія зібрала рекордну підтримку країн-членів ООН - 23 країни. Кулеба також запросив всіх членів ООН приєднатися до ініціативи "Кримська платформа". Під час засідання , громадський журналіст з Криму Наріман Мемедемінов розповів про переслідування Росією кримських татар на півострові. Він зазначив, що багато громадських журналістів з окупованого Криму до сих пір знаходяться в російському ув'язненні. Журналіст наголосив, що в його будинку окупаційні "силовики" двічі проводили обшук і що знаходився в ув'язненні 2 роки і 6 місяців. Помічниця генсека ООН з прав людини і глава УВКПЛ в Нью-Йорку Ілзе Брандс-Кехріс заявила, що управління продовжує отримувати достовірну інформацію, яка стверджує про тортури і жорстоке поводження з боку окупаційних ФСБ і поліції Криму проти осіб, позбавлених волі, до і після їхнього надходження до місця ув'язнення. Крім того, за словами помічниці генсека, родичі і колишні ув'язнені скаржаться на умови утримання в місцях позбавлення волі, зокрема, антисанітарію, відсутність вентиляції, високу вологість, ненадання медичної допомоги тощо. Заступник міністра закордонних справ Туреччини Йавуз Селім Киран звернув увагу на те, що становище кримських татар на півострові продовжує викликати занепокоєння. "Всі спільноти, включаючи кримських татар, мають право жити в мирі та добробуті. Туреччина стала домом для більш ніж 3 млн людей, що мають кримськотатарське походження. Вони надто страждали протягом історії. Після анексії 2014 року понад 20-25 тисяч кримських татар були вимушені залишити свої домівки. Ті, хто залишаються на півострові, продовжують переживати складнощі в повсякденному житті", - сказав він. Дипломат також додав, що Туреччина рішуче підтримує Кримську платформу, як і Велика Британія, про що заявила постпред Великої Британії при ООН Барбара Вудворд. Вона також закликала російську сторону допустити на територію півострова міжнародну моніторингову місію, як це визначено у резолюції Генасамблеї ООН. Заступник міністра закордонних справ Чехії Мартін Повейшил запевнив, що Прага говоритиме про Крим на всіх можливих міжнародних майданчиках і під час двосторонніх консультацій із РФ. Чехія також занепокоєна тим, що РФ неохоче вживає заходів з подолання пандемії. Натомість, Росія використовує ситуацію у своїх інтересах, запроваджуючи додаткові обмежувальні заходи, зокрема, щодо перетину адмінмежі  з материковою Україною. Як наслідок, політичні в’язні не можуть отримати достатньо легальної допомоги від адвокатів. Головним організатором зустрічі виступила Естонія, яка цього січня розпочала своє тимчасове членство в Раді Безпеці ООН. Естонія проводить цю неформальну зустріч, аби підвищити увагу світу щодо нелегальної окупації Криму Росією і тому що це напряму пов`язано з регіональною безпекою. Як повідомила міністерка закордонних справ Естонії Єва-Марія Лійметс в інтерв'ю "Голосу Америки",  дуже багато країн та лідерів вже давно визнали, що окупація Криму - це величезна проблема для міжнародного співтовариства, тому що світ очікує, що члени ООН будуть дотримуватися норм міжнародного права. Також Естонія підтримує створення Кримської платформи, оскільки вона консолідує міжнародну відповідь у напрямку деокупації Криму. "І ми готові максимально підтримати її та робити свій внесок у її розвиток", - додала Єва-Марія Лійметс. Вперше в засіданні, присвяченому Криму, взяли участь низка міністрів закордонних справ, серед яких очільник МЗС Литви Габріелюс Ландсбергіс. Він також підтримав Кримську платформу. "Це ефективний інструмент досягти того, що ми з вами обговорювали - не допустити "нормалізації" за російським сценарієм. Країни мають розцінювати Крим як окуповану територію, яка має бути повернена України", - розповів він "Голосу Америки". Голова МЗС Литви зазначив, що коли ЄСПЛ не визнав "референдум" в Криму 16 березня 2014 року, тоді Росії стало важче переконувати світ, що Росія не причетна до цього "референдуму" і що окупація Криму є "нормою". "Головна річ для країн, які підтримують Україну в ООН, це не дозволити, щоб цю анексію Криму сприймали як норму. Це єдина мета Росії", - заявив Ландсбергіс. Під час виступу на засіданні, пані посол США в ООН Лінда Томас-Грінфілд заявила, якщо Росія справді опікується добробутом людей, які живуть у Криму та на Донбасі, вона має пустити гуманітарних співробітників та представників ООН та ОБСЄ до цих окупованих територій. При цьому, вона зазначила, що жодна країна не має права змінювати силою кордони інших. "Росія хоче, щоб ми повірили, що її вторгнення до Криму було виправданим та спровокованим. Але ми не дамо себе надурити. Ось правда: після того, як протести покінчили із корумпованим режимом Януковича, Москва помстилась Україні за її рішення прокладати шлях до демократичних реформ", - сказала Томас-Грінфілд. Пані посол США в ООН також підкреслила, що окупація та мілітаризації Криму Росією становить загрозу спільній безпеці світу. Як наголосив держсекретар МЗС Німеччини Нільс Аннен, зміна статусу території за допомогою сили стала безпрецедентним актом у Європі від часу завершення Другої світової війни. Він назвав організований Росією "ганебний референдум" "насмішкою над демократичними стандартами". Заступник генсека Європейської служби зовнішніх дій з політичних питань Енріке Мора заявив, що відповідно до Резолюції Генасамблеї ООН 75/29 всі порушення прав людини в окупованому Криму мають бути ретельно розслідувані, а представники міжнародних організацій з прав людини мають отримати вільний доступ до півострова. За його словами, ЄС вітає дипломатичні зусилля України щодо Криму, зокрема, пропозицію щодо створення міжнародної Кримської платформи. Українську ініціативу також підтримали США та Канада. "Ми і далі чинитимемо тиск на Росію, доки вона не почне поважати суверенітет, територіальну цілісність України та міжнародне право", - наголосив глава МЗС Канади Марк Гарно. Що відомо В цьому році засідання було скликано державами-членами Ради безпеки ООН - Великою Британією, Естонією, Ірландією, Норвегією, США і Францією - разом з Україною, а співорганізаторами заходу стали понад 20 країн-членів ООН з різних регіонів світу.