Rusiye 45 biñ Qırım sakinini ordusına mobilizatsiya etti
Росія призвала до армії 45 тисяч кримчан
Rusiye, Qırım sakinlerini Ukrainağa qarşı tolu miqyaslı cenkte qullanmağa devam ete. İşğal etilgen topraqlarnıñ sakinlerini işğalcilerniñ silâlı quvetlerine mobilizatsiya ete. Bundan ğayrı, Qırımda RF SQde hızmet etmege qaçqan insanlarnı taqip etmege devam eteler. 2023 senesi öz netice nezaret eesabatında Qırım uquq qorçalayıcı gruppası böyle bilgiler yayınladı, değ Qırım Sesi haber berdi. Cenk vaqtınca tınç yaşağan ealini qorçalav aqqında şartnameniñ 51. maddesine bianen, işğalci bir devlet, qorçalanğan insanlarnı öz silâlı ya da yardımcı quvetlerinde hızmet etmege mecbur etemez. Halqara cinaiy makemeniñ Roma şartnamesiniñ 8(2)(b)(xv) maddesine bianen, duşman tarafınıñ vatandaşlarınıñ istegine qarşı öz ülkesine qarşı cenkte iştirak etmege mecbur etemez. Bu, cenk cinayeti sayılır. Faqat işğal akimiyeti qanunlarnı körmemezlikke ura. 2023 senesi Qırımda eki zoraki kampaniyası keçirildi. RF SQe baar mobilizatsiya kampaniyası vaqtında 300 Qırım sakini mobilizatsiya etildi, daa 2000 sakinini küz mobilizatsiya kampaniyasında çağıracaq ediler. İşğal devrinde 18 mobilizatsiya kapmaniyası keçirildi ve RF silâlı quvetlerine eñ az 45 000 Qırım sakini mobilizatsiya etildi. Faqat QUQG bildirdi ki, mobilizatsiya etilgen insanlarnıñ sayısı tam doğru olmay, çünki Rusiye mobilizatsiya aqqında bilgilerni gizley. Keçken sene Qırımda RF silâlı quvetlerinde hızmet etmege qaçınğan insanlarnı taqip ettiler: eñ az 73 yañı cinaiy dava açıldı. Olarğa köre para cezası (15-50 biñ ruble) berildi. İşğal devrinde QUQG, eñ az 502 böyle dava qayd etti.
Росія продовжує використовувати кримчан у повномасштабній війні проти України, призиваючи жителів окупованих територій до збройних сил окупанта. Також у Криму тривають переслідування за ухилення від служби  у ЗС РФ. Таку інформацію оприлюднила Кримська правозахисна група у своєму підсумковому моніторинговому огляді за 2023 рік, передає Голос Криму.  Згідно зі ст. 51 Конвенції про захист цивільного населення під час війни, окупаційна держава не має права примушувати осіб, що перебувають під захистом, служити в її збройних або допоміжних силах. Статтею 8(2)(b)(xv) Римського статуту Міжнародного кримінального суду визначено, що примус громадян ворожої сторони до участі у воєнних діях проти їхньої власної країни є воєнним злочином.  Однак закони не зупиняють окупаційну владу. Протягом 2023 року у Криму було організовано дві примусові призовні кампанії. Під час весняного призову до ЗС РФ було залучено 3000 кримчан, ще 2000 планували призвати під час осіннього призову. Всього за період окупації було реалізовано 18 призовних кампаній та призвано до лав збройних сил РФ щонайменше 45 000 кримчан. Проте КПГ зауважують, що кількість призваних осіб не є остаточною, оскільки РФ приховує повну інформацію про мобілізацію та призов. Упродовж минулого року у Криму також тривали переслідування за ухилення від служби у збройних силах РФ: щонайменше 73 нові кримінальні справи, за якими було ухвалено вироки у вигляді штрафів (від 15 до 50 тисяч рублів). За весь період окупації КПГ задокументувала щонайменше 502 такі справи. 