Cenkniñ neticeleri: devlet içinde alınğan kişilerniñ eñ büyük ihtiyacları
Наслідки війни: чого найбільше потребують внутрішньо переміщені особи
Keçenlerde haberdar etilgen kibi Halqara migratsiya teşkilâtı, rus tolu masştablı tecavuzından Ukrainanı sarğan ciddiy gumanitar buhranğa dair bir araştırma yaptı. Anda em de devlet içinde alınğan kişiler (DAK), olarnıñ köçme coğrafiyası aqqında malümat bar, em de ukrain köçip kelgen kişisiniñ içtimaiy portreti taqdim etildi. İçtimaiyatçılarnıñ daa bir iş saası, devlet içinde alınğan kişilerniñ ihtiyaclarını sardı. Olarnıñ deñişmelerini, raundlerge köre tesbit etilgen vaqıt içinde araştırıla edi: 1. – mart ayınıñ ekinci qısmında, 2. – aprel ayınıñ başında, 3. – aprel ayınıñ ekinci qısmı. Belli oldı ki, umumen devlet içinde alınğan kişilerniñ esas ihtiyacı para (43%) qalır. Tolu masştablı cenkniñ başlanğıcında sarağan DAKniñ yarısı para kemligini bildirdi. Endi eki ay soñ – üçte ekisi. Araştırılğan vaqıt süresinde para meselesi arttı: 49% – 55% – 68%. Tamam bu vaqıt halqara teşkilâtlar-donorlarnıñ yardımınen Ukraina Ükümeti, devlet içinde alınğan kişiler içün maliyeviy yardımnıñ ödenmesini başlattı. O munasip oldı. Diger köstergiçler de meraqlı. Naqıtqa (bankomatlar) irişimi olmağan kişilerniñ sayısı eki qat az oldı: 41% – 23% – 22%. Meskenge ihtiyac (bazı kiçik deñişmelernen) aktual qalır. Kerçekten de tolu masşatblı tecavuzdan berli kiracılarnıñ sayısı birazçıq azlaştı: 19% – 15% – 14%. Belki, çıqmağa ve telükesiz bölgede yerleşmege qarar bergenlerniñ çoqusı bunı deral yaptı. Aşqa ihtiyac: 19% – 16% – 18%, urbağa, ayaqqabına ve diger aşayt olmağan malğa ihtiyac: 30% – 22% – 27% da deyerli deñişmedi. İlâclarğa ve tibbiy hızmetlerge ihtiyac da azlaştı ve şu anda aynı derecede qala: 33% – 26% – 26%. Bölegelerde ve olar arasında yañı logistik alâqanıñ tiklenmesi ve çet ülkelerden gumanitar yüklerniñ arttırılması yardımcı olır. Araştırmanıñ bu qısmınıñ cınsiy aspektini baqmaq merqalıdır. Tüm köstergiçlerge köre, qadınlarnıñ ihtiyacları erkeklerden daa yüksektir. DAKniñ ihtiyacları: cınsiy aspekt: ihtiyaclar                                                                           Erkekler    Qadınlar para                                                                                     53%         75% urba ve ayqqabı, diger aşayt olmağan mal                         22%         30% ilâclar ve tibbiy hızmetler                                                     20%        30% naqliyat                                                                                18%        22% malümat ya da alâqa aleti                                                   19%        16% aş                                                                                        11%         22% mesken                                                                               13%        15% gigyena eşyaları                                                                  8%        19%​ Amma suvdan, aştan ve urbadan insannıñ eñ büyük ihtiyacı elbette öz telükesizligidir. Respondentlerniñ çoqusı, devletniñ şarqını eñ telükeli olaraq sayar. Kıyıvda ve şimalde DAK arasında telükesizlik alğısı yahşılaştırdı. Qalğan bölgelerde deyerli deñişmedi. DAKniñ öz telükesiliginiñ idrağı: tamamınen telükesizlikte – 20%; qısmen telükesizlikte – 61%; qısmen telükede – 13% tamamınen telükede – 4%; nasıl cevap bermegenini bilmey – 2%. Hatırlatamız ki, HMTnıñ Luğatına mücibi, devlet içinde alınğan kişiler (DAK), hususan silâlı çatışma, tolu masştablı zorbalıq, insan aqlarını bozma ya da tabiat veya tehnogen felâket neticelerinen ya da olarnı qaçınmaq maqsadınen qaçmağa ya da evlerinden veya yaşağanları yerden ayırmağa mecbur qalğan ve devletniñ halqara olaraq tesbit etilgen sıñırlarını keçmegen kişiler ya da kişiler gruppasıdır. Yuqarıdaki tüm kriteriylerniñ qıymetlendirilmesiniñ ve ögrenilmesiniñ maqsadı, kelecekte cenkten zarar körgen ealige maqsatlı yardım bermek içün devlet içinde alınğan kişilerniñ gumanitar ihtiyaclarını ögrenmektir.
Як уже повідомлялося раніше, Міжнародна організація з міграції (МОМ) провела дослідження щодо безпрецедентної гуманітарної кризи, яка охопила Україну після повномасштабного російського вторгнення. Серед іншого в ньому йшлося про кількість внутрішньо переміщених осіб (ВПО), географію їх переміщення, а також був представлений соціальний портрет українського переселенця. ​Черговий розділ роботи соціологів охопив потреби внутрішньо переміщених осіб. Їх зміну протягом визначеного часу досліджували за раундами: 1-й – станом на другу половину березня, 2-й – початок квітня, 3-й – друга половина квітня. З’ясувалося, що загалом найголовнішою потребою внутрішньо переміщених осіб були і залишаються гроші (43%). На початку повномасштабної війни про скруту заявляли половина опитуваних ВПО. А вже через два місяці – понад дві третини. У досліджуваному періоді фінансова складова зазнала найбільшої динаміки в напрямку збільшення: 49% – 55% – 68%. Саме в цей час Уряд України при допомозі міжнародних організацій-донорів започаткував виплату матеріальної допомоги внутрішньо переміщеним особам. Вона виявилася дуже доречною. Цікаві й інші показники. Майже вдвічі зменшилась кількість тих, хто не мав доступу до готівки (банкомати): 41% – 23% – 22%. Актуальною була і залишається (з певними коливаннями) потреба у житлі. Щоправда, від початку повномасштабного вторгнення число його винаймачів не значною мірою зменшилось: 19% – 15% – 14%. Очевидно, більшість тих, хто прийняв рішення виїхати і оселитись в безпечному регіоні, зробили це відразу. Майже не зазнала змін потреба в їжі: 19% – 16% – 18%, а також в одязі, взутті та інших непродовольчих товарах: 30% – 22% – 27%. Також зменшилася і наразі залишається на однаковому рівні потреба в ліках та медичних послугах: 33% – 26% – 26%. Напевне дається взнаки налагодження нових логістичних зв’язків у регіонах та між ними, а також збільшення надходжень гуманітарних вантажів з-за кордону. Цікаво розглянути ґендерний аспект цієї частини дослідження. По всіх показниках потреби у жінок більші, аніж у чоловіків. Потреби ВПО: ґендерний аспект: потреби                                                                           Чоловіки    Жінки гроші                                                                                     53%         75% одяг і взуття, інші непродовольчі товари                         22%         30% ліки та медичні послуги                                                      20%        30% транспорт                                                                              18%        22% інформація чи засоби зв’язку                                              19%        16% їжа                                                                                          11%         22% житло                                                                                     13%        15% засоби гігієни                                                                          8%        19%​ Але найбільша потреба людини після води, їжі та одягу – це, звісно, її власна безпека. Найбільш небезпечним більшість респондентів досі вважають схід держави. Значно покращилося сприйняття безпеки серед ВПО в Києві та на півночі. В решті регіонів – майже не змінилося. Сприйняття ВПО власної безпеки: у повній безпеці – 20%; у частковій безпеці – 61%; у частковій небезпеці – 13% повній небезпеці – 4%; не знають, як відповісти – 2%. Нагадаємо, згідно з Глосарієм МОМ, внутрішньо переміщені особи (ВПО)– це особи або групи осіб, які були змушені або зобов’язані втекти або покинути свої домівки або місця звичного проживання, зокрема в результаті або з метою уникнення наслідків збройних конфліктів, широкомасштабного насильства, порушення прав людини або природних чи техногенних катастроф, і які не перетинали міжнародно визнаний кордон країни. Оцінка і вивчення всіх вищезгаданих критеріїв має на меті виявити гуманітарні потреби внутрішньо переміщених осіб. Аби в майбутньому організовувати цільову допомогу населенню, що постраждало від війни.