İnsan aqları boyunca Umumiy deklaratsiyanıñ 75. semeligine dair Meclisniñ Prezidiumınıñ arizası
Заява Президії Меджлісу з нагоди 75-річчя Загальної декларації прав людини
Umumiy insan aqları deklaratsiyasınıñ 75. semeligine dair Meclisniñ Prezidiumınıñ  arizası 1948 senesi ilk qış ayınıñ 10-unda BMTnıñ Baş Assambelyası tarafından tasdıqlanğan ve ilân etilgen İnsan aqları boyunca Umumiy deklaratsiyanıñ 75. seneligi 2023 senesi ilk qış ayınıñ 10-unda qayd etile. 1950 senesi ilk qış ayınıñ 4-ündeki BMTnıñ BAnıñ rezolütsiyasına köre bu kün ilk qış ayınıñ 10-unda er sene İnsan aqları künü qayd etile. Şu anda İnsan aqları boyunca Umumiy deklaratsiyaı 521 tilge, şu cümleden qırımtatar tiline, tercime etildi. Irqına, cinsiyetine, tiline, dinine, siyasiy veya başqa inançlarına, halqara ya da içtimaiy kökenine baqılmaqsıznıñ er insannıñ doğuştan kelgen devredilemez aqlarını beyan etken çığır açqan vesiqadır. BMTnıñ azaları olğan devletler mezkür vesiqanı ürmet ve riayet etmege, yerine ketirmege söz berdiler. Bu vesiqa, MBTnıñ aqlar sistemasında eñ az yigirmi baş uquq qorçalayıcı şartname ve temelinde haqlara makemeler (deklaratsiya etilgen aqlarnı semereli qorçalav usulı) şekillengen insan aqları saasında bir qaç müim bölge şartnamesi içün temel oldı. Öz tarihiy vatanına qaytmaq ve qırımtatar halqınıñ sürgünlik yerlerinde şekillengen milliy ve topraq muhtariyetini yañıdan yaratmaq içün qırımtatar milliy areketi, İnsan aqları boyunca Umumiy deklaratsiyanıñ maddelerine esaslap, qırımtatar halqınıñ öz vatanına qaytarmağa ve Ukraina devletiniñ devlet akimiyeti organlarınen Qırımnıñ tamır halqınıñ aqlarını qaytaruv meselerind muntazam dialogını qurmağa becerdi. Bu areketniñ temeline zorbasızlıq printsipi qoyuldı. 2014 senesi kiçik – saban ayları arasında Rusiyeniñ Ukrainağa silâlı tecavuzı Qırım ve ealisini absolüt aqsızlıq alına ketirdi. Bu tecavuz, deyerli 10 senedir devam etken Qırımnıñ işğaliniñ sebebi oldı. Rusiye federatsiyası tarafından işğal etilgen Qırım bugün, insanlarnıñ zoraki tutulması ve öldürilmesi, siyasiy sebepli taqipler ve apis etilmesi, işkenceler ve şiddetli tutuv, insannıñ başqa esas azatlıqlar ve aqlarını bozmalardır. Rus varvarları tarafından işğal etilgen Qırımda, tamır qırımtatar halqınıñ yuaqrı vekâletli organı olğan Qırımtatar Milliy Meclisi yasaqlandı, sahte ve siasiy sebepli davalarğa mücibi eñ az 186 Ukraina vatandaşı apis etildi, olardan 124 siyasiy mabüsi qırımtatarlardır. Olar arasında 17 senege maküm etilgen Qırımtatar Milliy Meclisiniñ Başınıñ birinci muavini Nariman CELÂL. Rus duşmanınıñ maqsadı, rus imperiyasınıñ yañıdan yaratılmasına qarşılıq köstergen Ukraina devleti, qavim olaraq ukrain ve qırımtatar haqlarını yoq etmektir. – dünyada barışıq temin etmek ve insannıñ ayırılmaz aqları ve azatlıqlarına riayet etmek maqsadınen Ekinci cian cenkinden soñ yaratılğan halqara uquq ve haqlara institutlar sisteması, Rusiye Federatsiyasınıñ ve başqa ülkelerniñ Ukrainağa qarşı silâlı tecavuzı neticesinde ciddiy çağıruvlarnen rastkele. RF inasiyetke cian felâketini yapmağa ve yoq etmege qorquta; – rusiye federatsiyasını haqlara uquqqa riayet etmege, başqa ülkelerge ve halqlarğa tecavuznı bitirmege, zapt etkeni topraqlarnı azat etmege qandırmaq içün halqara cemaatnıñ keçirgeni bütün tedbirler muvafaqiyetsiz oldı; – Qırımda yaşağan ve siyasiy sebepli sahte davalarğa köre qanunsız olaraq taqip etilgen Ukraina vatandaşları, azaplar ve başqa şiddetli canavar ya da itibarnı aşalağan areketler ve cezalarnı çekeler, işğalci bir devletniñ topraqlarına sürgün etileler; – 2022 senesi kiçik aynın 24-ünde başlağan ve 655 kündir devam etken rus ordusınıñ Ukrainanıñ qıtaviy topraqlarına tolu miqyaslı tecavuz sebebinden er kün onlarca ve yüzlerce ukrain askeri ve tınç yaşağan sakini öle. c ülkelerniñ parlamentleri ve ükümetlerini, rusiye federatsiyasınıñ kerçek dünya ve insaniyet telükesini añlamağa ve Ukrainağa siyasiy, arbiy, telükesizlik, maliyeviy, gumanitar ve başqa yardımını çoqlaştırmağa çağıra. Qırımtatar Milliy Meclisiniñ Prezidiumı, işğal etilgen Qırımda ve Ukrainanıñ başqa işğal etilgen topraqlarında rus işğalcilerine qarşılıq köstergen bütün vatandaşlarımızğa destek bildire. Qırımtatar Milliy Meclisiniñ Prezidiumı Ukraina Silâlı Quvetleri, er bir ukrain askerine teşekkür bildire ve dayanılmaz rus duşmanı üzerinde orta ğalebemizni yaqınlaştırğan kelecek ğayretlerine inandıra. Ukrainağa şan-şerefler olsun! Refat Çubarov Qırımtatar Milliy Meclisiniñ Başı 2023 senesi ilk qış ayınıñ 10-u Kıyiv ş.
Заява Президії Меджлісу кримськотатарського народу з нагоди 75-річчя Загальної декларації прав людини 10 грудня 2023 року виповнюється 75 років Загальної декларації прав людини, ухваленої та проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року. Згідно резолюції ГА ООН від 04 грудня 1950 року цей день – 10 грудня – відзначається щороку як День прав людини. Наразі Загальна декларація прав людини доступна більш ніж 521 мовою, у тому числі і кримськотатарською мовою. Епохальний документ, у якому проголошуються невід’ємні права, властиві кожній людині незалежно від її раси, статі, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, а держави-члени ООН зобов’язуються всіляко їх поважати та виконувати, став основою для понад двадцяти головних правозахисних конвенцій у системі прав ООН та низки важливих регіональних конвенцій у сфері прав людини, на підставі яких створено міжнародні суди – реально діючі механізми захисту декларованих прав. Кримськотатарський національний рух за повернення народу на свою історичну батьківщину та відновлення національно-територіальної автономії, що сформувався в місцях вигнання кримськотатарського народу і в основу якого покладено принцип ненасильства, спираючись на положення Загальної декларації прав людини, домігся повернення кримськотатарського народу на свою землю та налагодження системного діалогу з органами державної влади Української держави з питань відновлення прав корінного народу Криму. Російська збройна агресія проти України у лютому – березні 2014 року, що призвела до окупації Криму, яка триває майже 10 років, вкинула Крим та його жителів у стан абсолютного безправ’я. Окупований російською федерацією Крим сьогодні – це насильницькі викрадення та вбивства людей, політично мотивовані переслідування та позбавлення волі, тортури та жорстоке поводження, а також посягання на інші основні свободи і права людини. В окупованому російськими варварами Криму заборонено Меджліс кримськотатарського народу – вищий представницький орган корінного кримськотатарського народу, щонайменше 186 громадян України позбавлено волі за сфабрикованими і політично вмотивованими справами, з них 124 політв’язня – кримські татари, в тому числі і перший заступник Голови Меджлісу кримськотатарського народу Наріман ДЖЕЛЯЛ , якого позбавлено волі на 17 років. Російський ворог поставив собі за мету знищити незалежну Українську державу, український і кримськотатарський народи як етноси, що протистояють відновленню російської імперії. У ситуації, – коли вся система міжнародного права та міжнародних інститутів, створених після Другої світової війни з метою забезпечення миру на планеті та дотримання невід’ємних прав і свобод людини, зазнає жорсткого випробування внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України та інших країн, яка загрожує людству глобальною катастрофою. та знищенням; – коли всі заходи, вжиті міжнародним співтовариством, щоб переконати російську федерацію дотримуватися міжнародного права і відмовитися від агресії проти інших країн і народів, звільнивши захоплені нею чужі території, виявилися поки ще безуспішними, – коли громадяни України, які проживають у Криму та незаконно переслідуються за сфабрикованими політично мотивованими звинуваченнями, піддаються тортурам та іншим жорстоким, нелюдським або таким, що принижують гідність, видам поводження та покарання, а також переміщуються на територію держави – окупанта, – коли щодня в ході повномасштабного вторгнення російських військ на материкову частину України, яка розпочалася 24 лютого 2022 року і триває 655-ту добу, гинуть десятки і сотні українських військовослужбовців та мирних жителів Президія Меджлісу кримськотатарського народу закликає парламенти і уряди країн усвідомити реальну загрозу глобальному миру і безпеці людства з боку російської федерації та кардинально посилити надання політичної, дипломатичної, військової, безпекової, фінансової, гуманітарної та іншої допомоги Україні. Президія Меджлісу кримськотатарського народу висловлює підтримку та солідарність з усіма співгромадянами, які протистояють російським окупантам в окупованому Криму та інших окупованих територіях України. Президія Меджлісу кримськотатарського народу висловлює вдячність Силам оборони України, кожному українському воїну і запевняє у подальших своїх зусиллях, що сприяють спільній перемозі над ненависним російським ворогом. Слава Україні! Рефат Чубаров Голова Меджлісу кримськотатарського народу 10 грудня 2023 року м. Київ