Qırımda cenazem nege ketire bilgenini yahşı añlaylar-Cemilev
Вони прекрасно розуміють, у що можуть вилитися мої похорони в Криму - Джемілєв 
Qırımtatar halqanıñ milliy lideri Mustafa Cemilevge Rusiyege ve işğal etilgen Qırımğa kirüvini 2034 senege qadar devam ettiler. UA:Qırımğa tefsirinde o, bu yasağınıñ öz körüvini tarif etti. “Belli olğanı kibi, 18-ci senesi RF büyük sanktsiya cedveli bar edi, bu cedvelge, RF-ğa kelmege yasaq etilgen 365 ukrain siyasiy erbabı kirsetilgen edi. Qırımnı olar Rusiye Federatsiyası dep sayalar. Yani, olar, 18 senesi sanktsiyalar cedveline alıp kirsettiler, amma angi müddetine yasaq etkenlerini qayd etilmegen edi. Armânsktaki makeme ceryanına köre, saban aynıñ 5 5 yıllıq müddeti bitmek kerek edi, amma olar onı daa 15 yılğa (2034 senege qadar) devat ettiler”,-tarif etti Cemilev. Daa qayd etti ki, yasağınıñ böyle devamlılığı, ölüm olğan taqdirde tuvğan toprağında defin etüvine izin bermemesiniñ sebebi ola. “2034 senesine qadar  bu işğal olmaycağı kibi  endi çoqtan sağ qalmaycağımnı diqqatqa alsaq, ölsem, vatanıma kirsetmemege sebebinden bunı yapqanlarını dep tüşünem”,-qayd etti qırımtatar halqnıñ lideri. “Hatırlayım ki, 78 senesi, 82 yaşında olğan belli uquq qoruyıcı Vladimir Şelkovnı mahküm ettiler. Onı, 20 asırınıñ eñ büyük hristian insanperveri dep adlay ediler. 2 yıl soñra Tabagodaki yakut lagerinde vefat etti. Soy-soplar, onı hristian adetlerine köre kömmek içün, cesetiniñ alıp berilmesine irişe ediler. Gebistler bermey edi. Bu gebistlerden sordım: - “İnsannıñ ölüminden soñ onı ne içün hor köresiz?”. “O, müddetni daa keçirmedi”,-dep cevap berdiler. O, lager mezarlığında defin etilgen. Böyle ameliyat. Buna köre, belki, işğalcılar, Qırımda cenazem nege ketire bilecegini añlaylar. Bunı bilip, böyle qarar berdiler, ğaliba”.-qayd etti Cemilev. Bundan da ğayrı, malümatlar, insan aqları boyunca Avropa makemesi içün azır olğanlarnı dep qoştı. “Amma bilgeniñiz kibi, Rusiye, İAAM qararlarına qullaq asmaycağına qarar berdi”,-yekün çekti Mustafa Cemilev. Belli olğanı İşğalcılar, Cemilevge 2034 senesine qadar Qırımğa kirüvini yasaq ettiler . Rusiye, 2014 senesi yarımadanıñ işğalinden soñ Cemilevge Qırımnı ziyaret etmege yasaq etti, amma bu yasağınıñ müddeti 2019 senesi çeçek aynıñ 19 soñuna yetken. Armânskta, Cemilevge qarşı makeme oturuşlar keçe.
Національному лідерові кримськотатарського народу Мустафі Джемілєву продовжили заборону на в'їзд до Росії та окупованого нею Криму до 2034 року. В коментарі Суспільне Крим він розповів своє бачення цієї заборони. "У 18 році, як відомо, був великий список санкцій РФ, в цей список входили 365 українських політичних діячів, в якому заборонений був в'їзд в РФ. А Крим вони вважають Російською Федерацією. Тобто вони в 18 році, за рік до закінчення цього терміну в квітні 2019 року, внесли до списку санкцій, але там не вказувався термін, на який час вони забороняють. По так званому судовому процесу в Армянську стало відомо, що 5 березня, тобто за кілька днів до закінчення ось цього терміну, повинен був закінчиться 5 річний термін, але вони його продовжили ще на 15 років до 2034 року ", - розповів Джемілєв. Також він зазначив, що така тривалість заборони може бути обумовлена ​​тим, щоб в разі смерті не дозволити провести поховання на рідній землі. "Практичне значення цього продовження, якщо врахувати, що до 2034 року мене вже давно не буде в живих, також як і не буде цієї окупації, то вони це мабуть роблять, щоб скажімо в разі смерті не пустити на поховання на свою батьківщину", - підкреслив лідер кримськотатарського народу. "Пам'ятаю, в 78 році засудили відомого правозахисника Володимира Шелкова, якому було 82 роки. Його називали найбільшим християнським гуманістом 20 століття. Через 2 роки він помер в якутському таборі в Табаго. Родичі домагалися видачі його тіла, щоб перепоховати його за християнським звичаєм. Гібісти не видавали. Я тоді запитав у цих гібістов: - "Що ж ви вирішили познущатися над людиною після його смерті?" Вони незворушно відповідали: - "Так він же ще не відбув термін". Був він похований в табірному цвинтарі. Ось така практика. І мабуть, з огляду на це, вони (ред. окупанти) прекрасно розуміють, у що можуть вилитися мої похорони в Криму. Мабуть, на цей випадок, прийняли таке рішення ", - наголосив Джемілєв. Крім того, він додав що матеріали готові для Європейського суду з прав людини. "Але як ви знаєте, Росія прийняла рішення, що вона не буде зважати на рішеннями ЄСПЛ", - підсумував Мустафа Джемілєв. Що відомо Окупанти заборонили Джемілєву в'їзд до Криму до 2034 року. Росія заборонила Джемілєву в'їзд до Криму після анексії півострова в 2014 році, але термін дії тієї заборони закінчився ще 19 квітня 2019 року. В Армянську проходять судові засідання у справі проти Джемілєва, яке відносно нього російські слідчі порушили минулого року.