İşğal etilgen Qırım sakinleri ev zorbalığına nasıl etip qarşı tura bile. Ekspertler aytıp bere
Як жителям окупованого Криму боротися з домашнім насильством. Розповідають експертки
Ukrainada pek çoq qadın ve atta erkek ev zorbalığı kibi meselege qarşı-qarşığa kele. 2020 seneniñ ilk doquz ayı içinde Milliy poliske 20 biñ ariza kelgen. Bular ise tek aytıp bermege qarar etkenlerdir. Bir çoq adam alâ daa susıp oturı. Aynı zamanda, Ukraina nezaretinde olğan topraqlarda kerekli organlarnen bağ bar olsa, işğal etilgen Qırımda pek çoq adam ev zorbalıqından azap çeke. Muracaat ete bilecek yerleri bile yoq, hususan koronavirus pandemiyası şaraitinde. Suspilne Qırım mühbirleri ekspertlernen subetleşti. "La strada-Ukraїna" Milliy yardım hattı müdiri Alöna Krivulâk qayd etti ki, işğal etilgen yarımadada ukrain operatorları bütünley blok etilgen soñ, adamlar yardım hattığa muracaat etip olamay. Adamlar onlayn şekilde muracaat eteler, amma olarnıñ miqadrı pek az. "Adamlar kimge ait olğanlarını añlamay edi: Rusiyemi, Ukrainamı. Adamlar psihologik yardım içün telefon ete ediler", - dedi Krivulâk. 2014 senesi işğal etilgen Qırımdan muracaat etkenlerniñ sayısı 1 faiz teşkil etti, bu tahminen 123 adam, 2020 senesi ise yarımadadan tek 0,1 faiz muracaat etti – tahminen 12 adam. Menba: La strada-Ukrayina "Qırım aqqında aytsaq, anda er şey daa ziyade müşkül. Çünki olarda bedava uquq yardımı merkezleri yoq", - dedi o. 2020 senesi RF ev zorbalığı içün cinayet mesülietni lâğu etti. Rusiyede cinayet yapqan sadece mümeriy ceza ala – cöreme ya da tüzetici işler. Böylece, Qırım sakinleri ev zorbalığı ögünde daa ziyade zayıflar. Krıvulâk, böyle allarda ne yapmaq kerek olğanın añlattı: "Poliske muracaat etesiñ. Devriye kele, kâğıt yazıp bereb, qabaatlı 10 künge evni terk etmek kerek. Bedava devlet advokatını almaq mümkün. O mahkemede seni temsil etedejk. Ev zorbalığından zarar körgenler içün sığınaqqa muracaat etmek mümkün. Qırım Ukraina nezareti astında olğanda, muvafıq teşkilâtlar bar edi. Qırımda ev zorbalığında zarar körgenler içün sığınaqlar bile bar edi. İşanğan adamlarğa aytıp beriñiz. Bu qomşular, ana-baba, tuvğanlar ya da dostlar ola bile – yani ağır vaziyette sizge yardım etip olacaqlar olsunlar", - añlattı o. 2020 seneniñ saban ayından quralayınace şiddetli karantin vaqtı Vaziyet pek fenalaştı: Onlayn muracaatlarnıñ miqdarı arttı. "Adamlar bütün kün beraber keçire edi, elbtte zarar körgen telefon etip meyaletlaşıp olamay, çünki bu imkânsız", - dedi o. Aman-aman episi sığınaqlar koronavvirus olmağanı aqqında malümatname soray ediler. Bir çoq ukrain malle polisi ev zorbalığı adiselerinden uzaq turıp, qaidelerge köre birisiniñ evine barmağa yasaq olğannı ayta ediler. Qırımlı ruhiyatçı Arzı Mambetova, ev zorbalığı aqqında aytıp berdi. Onıñ bildirgenine köre bedeniy, ruhiy, iqtisadiy ve cınsiy zorbalıq ola. "Eger bu ande iç bir istegiñiz olmasa, siz azır olmasıñız, ya da cinsiy yaramay kendiñizni duyasız ya da bu insan sizni artıq asla meraqlandırmasa – siz red ete bilesiñiz, ve sizge qarşı er angi areket -zorbalıqtır. İqtisadiy zorbalıq – bu para sıñırlavı ve nezareti ile bağlı er şey. Ruhiy zorbalıqqa kelgende, bu aqaretlev, qaba davranuv, hususan bir kimseniñ yanında", - dep ayttı ruhiyatçı. Aynı zamanda, işans hızmetine telefon etkende öz aqqında malümat aytmamağa tevsiye etti. Aq-uquq qoruyıcı, Cemaat serbestligi merkeziniñ müdir vazifesini icra etken Öleksandra Romanova, Ukrainada türlü cezalavlar bar olğanını bildirdi: cöremeden başlap qurbannen bir evde 6 yılğa qadar yaşamaqtan marum etüv. "Eger poliske muracaat etip, "Men mahkemege muracaat etmege isteyim, amma advokatım yoq" deseñiz, sizge onıñ nomerasını bererler, o Adliye nazirligi tarafından koordinatsiya etile", - dep aytı o. Ukraina İçtimaiy siyaset nazirliginiñ malümatına köre, Ukrainada ev zorbalığınıñ qurbanları olğan 23 biñ kişi destek protseduralarında bulunmaqtalar. Якщо ви потерпаєте від домашнього насильства, телефонуйте безкоштовно для мобільних телефонів за номером - 116 123 або безкоштовно зі стаціонарних та мобільних телефонів - 0 800 500 335.
Домашнє насильство (ДН) - це проблема, з якою стикається в Україні, на жаль, великий відсоток жінок, і, навіть, деякі чоловіки. За 9 місяців 2020 року в Україні на Національній гарячій лінії з попередження домашнього насильства нарахували більше 20 тисяч звернень. Однак, це тільки ті жінки, які наважилися звернутися по допомогу. Частина з тих, хто стикається систематично з різновидами домашнього насильства - ще й досі відмовчується, вважаючи, що їх не зрозуміють оточуючі. При цьому, якщо на підконтрольній Україні території, ще є прямий зв'язок з відповідними спеціальними службами, то в окупованому Криму люди, що потерпають від насильства вдома, взагалі дезорієнтовані куди звертатися та як боротися з проблемою, особливо в умовах пандемії коронавірусної інфекції. Кореспонденти Суспільного Крим поспілкувалися з експертами в цьому питанні. Директорка Національної гарячої лінії "Ла страда-Україна" Альона Кривуляк зазначила, що після того, як повністю всі українські оператори були заблоковані на окупованому півострові, телефонні звернення на гарячу лінію втратились. Люди стали звертатись в онлайн-режимі, і це мінімальна кількість звернень в порівнянні з доокупаційним періодом. "Люди не розуміли до кого вони відносяться: чи то до РФ, чи то до України. Це дало таку стресову панічну ситуацію для людей і вони звертались просто за психологічною підтримкою", - зазначила Кривуляк. З окупованого Криму на цій лінії у 2014 році зафіксували понад 1 % звернень - це приблизно 123 людини. Вже у 2020 році з півострова звернувся лише 0,1 % - приблизно 12 людей. Джерело: Ла страда-Україна За її словами, п'ять років тому люди дорівнювали ДН до конфліктних ситуацій. Наразі українці більш обізнані, тому можуть вже ідентифікувати насильство, хоч і не у всіх випадках. "Якщо ми говоримо про Крим, який в принципі не підпадає сьогодні під українське законодавство, це ще більш важка проблема, тому що, по суті, в них немає центрів безкоштовної правової допомоги, в них немає спеціалізовних шелтерів для постраждалих від домашнього насильства”, - зауважила директорка Національної гарячої лінії "Ла страда-Україна". Країна-окупант - Російська Федерація в 2019 році декриміналізувала ДН - кривдник в Росії за спричинене отримує тільки адміністративне покарання - штраф або виправні роботи. Таким чином, кримчани ще більше уразливі у випадках насильства вдома. Кривуляк пояснила, що в такому разі робити: " Звертаєшся до поліції . Приїжджає патруль, виносить, наприклад, терміновий заборонний припис в рамках якого твій кривдник вимушений покинути приміщення до 10 діб. В тебе є право на безкоштовного державного адвоката, який може відстоювати твої інтереси в суді. В тебе є можливість звернутись до притулків для постраждалих від ДН. Якщо ми говоримо про той момент, коли Крим був українським, тоді були відповідні організації українські, які працювали в напрямку протидії домашньому насильству. В тому числі, у Криму був притулок для постраждалих від ДН. Розкажіть про це людям, яким ви можете довіряти. Можливо, це будуть ваші сусіди, батьки, родичі, друзі - ті люди, які зможуть вас підтримати в критичній ситуації, до яких ви зможете втекти", - пояснила вона. Період жорсткого карантину з березня по травень 2020 року Ситуація стала значно проблематичнішою: зросла кількість онлайн-звернень. "Оскільки кривдник 24 на 7 перебував в одному приміщенні, під одним дахом з постраждалою і, звичайно, що телефонувати, консультуватись було фізично неможливо", - інформує директорка "Ла страда-Україна". Майже всі шелтери вимагали довідки про відсутність коронавірусу, яку просто так отримати було неможливо на той момент. Багато українських дільничих відмахувались від випадків ДН, прикриваючись тим, що "ходити до дому наразі заборонено правилами, які прописані в Україні". Кримська психологиня Арзи Мамбетова пояснила, що домашнє насильство - це всі протиправні дії які здійснюють люди в рамках однієї сім'ї. За її словами, буває фізичне, психологічне, економічне та сексуальне насильство . "Якщо на даний момент у вас немає бажання, ви не готові до цього, ви фізично себе погано почуваєте або, взагалі, вас цей партнер більше не цікавить - ви в праві відмовити, і будь-які дії проти вас - це насильство. Економічне насильство це все що пов'язано з обмеженням коштів контролем засобів всілякими маніпуляціями. Наприклад, вона купила собі куртку, він їй дзвонить і каже: "Куртка дорога, піди і поверни", при всьому при тому, що вони заробляють дуже великі гроші. З приводу психологічного насильства - це будь-які приниження, знецінення, особливо загальні на публіці та й вдома", - поділилась психологиня. Також вона додала, звертаючись до телефону довіри - не повідомляйте ніяких про себе даних, просто розмовляйте з людиною. Як вважає психологиня, можливо, це буде першим кроком, щоб змінити своє життя. Правозахисниця, виконавча директорка Центру Громадянських Свобод Олександра Романцова зазначила, що є різні міри покарання для кривдників в Україні, в залежності від складності насилля: від штрафу та заборони наближатися або знаходитися в житлі з жертвою до 6 років позбавлення волі. "Якщо ви звернетесь у поліцію і скажете: "Я хочу звернутись до суду, але в мене немає адвоката", то вам власне її номер нададуть, вона координується міністерством юстиції і безпосередньо є безкоштовною для всіх громадян", - розповіла правозахисниця. За даними міністерства соціальної політики України , 23 тисячі людей, які стали жертвами ДН в Україні - наразі знаходяться у процедурах підтримки. Якщо ви потерпаєте від домашнього насильства, телефонуйте безкоштовно для мобільних телефонів за номером - 116 123 або безкоштовно зі стаціонарних та мобільних телефонів - 0 800 500 335. Національна гаряча лінія з попередження домашнього насильства, торгівлі людьми та ґендерної дискримінаці працює з 1997 року. З 2013 року — отримала статус Національної, а з 2017 року функціонує за єдиним гармонізованим загальноєвропейським номером з надання психологічної допомоги 116 123. ГО «Ла Страда-Україна» є центром надання та стандартизації послуг телефонного консультування для постраждалих від ґендерно зумовленого насильства, зокрема домашнього, торгівлі людьми.