Leonid Kravçuk, Rusiyeniñ SWIFT-ten çıqarılması, Qırım platforması ve qırımtatar muhtariyeti aqqında
Леонід Кравчук про відключення Росії від SWIFT, Кримську платформу та кримськотатарську автономію | Інтерв'ю
UA:Qırım Ukrainanıñ birinci prezidenti ve UKG-da ukrain vekillerniñ başı Leonid Kravçugınen muzakere etip onı, Rusiyeniñ SWIFT bank sistemasından çıqaruvınıñ mümkünligi, Qırım platformasınıñ faaliyeti ve Qırımda qırımtatar muhtariyetiniñ teşkil etilmesi hususında fikri aqqında sordıq. Leonid Makaroviç, “Ukraina” telekanalınıñ yayısında, RF Ukrainanen Donbass boyunca çatışmasınıñ tertiplevine razı olmasa, ukrain ükümeti, Rusiyeniñ SWIFT bank sistemasından çıqarılmasına ıntılacağını ilân ettiñiz. Bunıñ aqqında tafsilâtlıca tarif etiñiz, lütfen. Altı yıldan ziyade, ve, ayrıca,  şimdi de is etkenimiz, Rusiye Donbasstaki meselelerni tek quvet ile çezmege istey ya da Ukrainağa qarşı öyle adımlarnı qullanmaq ki, Ukraina öz milliy strategik meraqlarını teslim etmege razı olsun dep. Biz bunda eminmiz.  Vekillerniñ başı olaraq sizge aytam ki, biz bunı köremiz ve böyle kibi devam etilmez. Menimce, kelecek sene neticelerni çıqarmalımız, belki de o Normandr formatı seviyesinde yapılacaq. Qararlarnı da qabul etmek: Rusiye, halqara uqularnıñ qaidelerine riayet etecek mi, yoq mı? Olar, qanunsız silâlı şekillendirüvler Donbassnı terk etecekler mi? Bu, ukrain toprağında büyük deñişüvlerniñ başlaması içün bir şey yapılacaq mı? Yapılmaycaq olsa, hatırlatam ki, tesir etüviniñ başqa usullarnı tapmalımız. Tesir etüv usulı halqara esaplavlarnıñ sisteması da ola bile. Bu mesele boyunca muzakereler endi keçirileler mi? Muzakereler keçirilmeyler, ola bilgenini ayttım da, amma onıñ bar olmasını aytmadım. Menim fikrime köre, tecavuz aqiqatı isbatlanğanı sebebinden, Ukraina, tecavuzcına eñ müim tesirlerinden birini, dostane munasebetlerinde olğan ülkelerine muracaat etmek kerek olmasını qullanmalı. Qırım platforasına dair siziñ fikriñiz pek meraqlı. Böyle kibi arizalarıñız olacaq mı, daa yahşı- Qırım Muhtar Cemhuriyetiniñ qaytaruvı boyunca Ukrainanıñ areketleri? Aytacaq olacağım, areketler mıtlaqqa olacaq, amma bu mesele o qadar miqyaslıdır, Ukraina içün o qadar müim ki, dünyadaki vaziyetlerniñ terenden añlamı içün vaqıt kerek. Yani, Ukrainanıñ mevamı üzerinde tafslilâtlıca çalışmaq içün, halqara qanunlarına köre, strategik, avropalı ve dünya miqyasında nasıl areket etmek kerek olğanını bizge añlatacaq olğan kompleksli programmasını yaratmaq kerek. Böyle programması daa yoq. Daa bizim tekliflerimizniñ üzerinde çalışuv oluna. Episi bu böyle yekâne vesiqağa ne vaqıt toplanacaq? Belki, biraz keççe olacaq, aynı zamanda yapıp olamamız, aynı zamanda programma üzerinde çalışıp olamız, Donbassnen Qırımnı beraberlikte çezmege Ukraina içün pek qıyın. Onıñ içün Donbassta yarıp keçüvini işlep çıqarmaq kerek. Donbassta yarıp keçüvini yapsaq, o, qırım ceryandaki areketlerimizge yol açılğanını manasına kelecek. Qırım ve Donbass boyunca umumiy işniñ qıyınlığını nede köresiz? Farqı şusı ki, Rusiye DLVAR-nı tanımadı. Rusiye bile tanımadıyu Yani, olar, Putin degeni kibi-Ukrainağa ait olğan terrioriyalardır. Qırımğa dair ise, o, rusiye qanunamesine binayen, Rusiyeniñ federal teşkil etüv sistemasına endi kirsetilgen. Kirsetilgen. Elbet de ki, mında endi başqa halqara qanunlar, qaideler tesir etileler, buna Qoşma Ştatlar, Büyük Britaniya, Frenkistan, Almaniya ve böyle kibi başqa ülkelerniñ munasebetleri nasıl tayin etmek kerekmiz. Yani o, tek ukrain degil de, umumiy işimiz olacaq. Ukrain areketi şunda ki, bu meseleniñ çezilüvi içün programmalı vesiqanı işlep çıqarmaq kerekmiz. Ukrain siyasetçiler qırımtatarlarnıñ Ukraina terkibinde muhtariyetini teşkil etmege istegine nasıl baqalar? Poroşenko vaqtında, men, Prezidentnen esas qanun deñişmelerniñ işlep çıqarılması içün teşkil etilgen Esas qanun komissiya azası olğan edim. Şahsen men, qırım muhtariyeti territorial degil, milliy olmaq kerek olğanı aqqında eşitip bu mevamlarında iştirak etken edim. Bu milliy muhtariyetiniñ temeli tamır qırımtatar halqı olmaq kerek. Yani, aytacağım şu ki, umumen munasebet müsbettir. Amma, afsus ki, Ukrainanıñ siyasiy elitası eki qat standartlarnen yaşay. Birini ayta, başqasını tüşüne, yapacağı ise bam-başqa. Bütün öz ifadelüvlerni ya da tekliflerni tek birisi ile ölçey: o, siyasiy quvetiniñ meraqlarına uya mı, intiqam etip akimiyetke nasıl kelmeli. Esas ölçüvleri budır, ukrain devletiniñ strategik ve milliy meraqları degil. Böyle mevamlar er bir devlette bar, meselâ Poloniyada bar mı? Bar. Amma Poloniyada böyle kibi sualler qoyulmay: Poloniya, Kremlniñ, Ukrainanıñ yoqsa poloniyalılarnıñ meraqlarınen qılavuz etip areket etecek? Er kes “poloniyalılarnıñ!” der. Bizim Yuqarı Şurasımıznıñ Kremlge mesleatlar içün ketken fraktsiyalar olğanda, başqa fraktsiyalarnıñ ketken yerini bilmeyim. Esası şu ki: fikirler, mevamlar, munaqaşalar-güzeldir, amma Ukrainanıñ strategik meraqlarnıñ etrafında olğan munaqaşalar!
Суспільне Крим поговорило з першим президентом України та головою української делегації у ТКГ Леонідом Кравчуком та запитали його про можливість відключення Росії від банківської системи SWIFT, думку про діяльність Кримської платформи та створення в Криму кримськотатарської національної автономії. Леонід Макарович, Ви заявили в етері телеканалу «Україна», що у разі, якщо РФ не йтиме на врегулювання конфлікту з Україною по Донбасу, український уряд прагнутиме відключення Росії від банківської системи SWIFT. Розкажіть, будь ласка, детальніше про це. Ми відчули вже більш, ніж за 6 років і зараз відчуваємо особливо, що Росія хоче вирішити питання на Донбасі тільки шляхом сили або ж застосувати такі кроки по відношенню до України, щоб Україна погодилась на здачу своїх національних стратегічних інтересів. Ми в цьому вже переконалися остаточно. Я кажу вам, як голова делегації, ми це бачимо, і так вічно продовжуватися не може. І я вважаю, як голова делегації, що наступного року ми маємо підвести підсумки, може це буде зроблено на рівні Нормандського формату, коли він відбудеться. І прийняти рішення: буде Росія виконувати норми міжнародного права, чи не буде? Чи підуть вони з Донбасу, вони, найманці ті, незаконні збройні формування? Чи будуть зроблені речі, щоб почати практично здійснювати перетворювання на цій землі, українській землі. Якщо ні, то я повторюю, ми мусимо шукати інші форми впливу і такою формою впливу, як я гадаю, може бути і система міжнародних розрахунків. А чи ведуться вже з цього питання переговори? Переговори не ведуться, я сказав, що це може бути, я не сказав, що це є. Україна може і буде, на мою думку, повинна звертатися до тих країн, з якими товаришує, щоб це застосувати як один із важливих впливів на агресора, тому що факт агресії вже доведений. Цікава Ваша думка стосовно Кримської платформи. Чи будуть подібні заяви, а краще – дії України по поверненню Автономної Республіки Крим? Я хочу сказати, що дії обов’язково будуть, але це питання настільки масштабне, настільки важливе для України і для глобального розуміння ситуації в світі потрібен час, аби випрацювати позицію України в деталях, покрокові, стратегічні, європейського та світового масштабу, згідно норм міжнародного права, тобто це має бути комплексною програмою: як нам потрібно буде діяти? Такої програми ще немає. Йде напрацювання наших, поки що, пропозицій. А коли це буде зведено в один такий програмний документ? Це, мабуть буде пізніше, ми не можемо паралельно задіяти, ми можемо паралельно працювати над програмою, а задіяти паралельно Донбас і Крим – це дуже складно для України. Тому, нам потрібно розробити прорив в Донбасі. Якщо ми зробимо прорив в Донбасі, це буде означати, що відкрилась дорога і до наших дій на кримський процес, на кримському майданчику. А в чому саме Ви бачите складність спільної роботи по Криму та Донбасу? Різниця в тому, що Росія не визнала ОРДЛО або проголошені республіки Донецькою й Луганською, як такі. Не визнала, навіть Росія. Тобто вони, як заявляє Президент Путін – є територією України. Що стосується Криму, то він, згідно російському законодавству, російською Конституцією, введений вже в систему федерального устрою Росії. Введений. І звичайно ж, тут вже діють інші міжнародні правила, міжнародні норми, ми повинні визначити, як ставляться до цього провідні країни – Сполучені Штати, Великобританія, Франція, Німеччина та інші країни. Тобто, це буде дія спільна, а не тільки українська. Українська дія полягає в тому, що ми маємо напрацювати програмний документ для вирішення цього питання. Як український істеблішмент ставиться до бажання кримських татар створити автономію у складі України? За часів Порошенка я був членом Конституційної комісії, створеної Президентом для напрацювання конституційних змін. Я сам, особисто, не тільки спостерігав, а й чув і брав участь в позиціях, тлумаченні про те, що кримська автономія має бути національною, а не територіальною. Що основою цієї національної автономії повинно бути корінне кримськотатарське населення. Тобто, я хочу сказати, що в цілому ставлення позитивне. Але нажаль, політична еліта України живе подвійними стандартами, навіть переважна більшість, без перебільшення. Говорить одне, думає – інше, а робить – третє. І всі свої висловлювання або пропозиції вимірює одним: чи відповідає це інтересам політичної сили, як має взяти реванш і прийти до влади. Саме це є основним виміром, а не стратегічні та національні інтереси української держави. Такі позиції є в кожній державі, наприклад в Польщі є? Є. Але в Польщі ніколи не ставиться питання: Польща буде керуватись інтересами Кремля, інтересам України чи інтересами поляків? Всі скажуть: поляків! А коли в нас, у Верховній Раді є фракція, яка їздить за порадами до Кремля, є інші фракції – не знаю куди вони їздять. Оце головне: думки, позиції, дискусії – це прекрасно, але дискусії навколо стратегічних інтересів України!