Meclis, Ukrainada Qırımtatar tili ve edebiyatı kününi tesbit etmek içün halq ögündeki bir muzakere ilân ete
Меджліс оголошує публічне обговорення щодо встановлення в Україні Дня кримськотатарської мови і літератури.
Qırımtatar tili ve edebiyatı kününi Tesbit etmek içün Halq ögündeki muzakere  (muzakereniñ başlanğıcı – 2022 senesi oktâbr ayınıñ 4-ü, muzakereniñ soñu – 2022 senesi oktâbr ayınıñ 14-ü) 2022-2032 ss. Qırımtatar tiliniñ inkişafi strategiyası çerçivesinde Ukraian devlet organlarınen işdeşliginde Qırımtatar Milliy Meclisi Ukrainada Qırımtatar tili ve edebiyatı kününi tesbit etmege teşebbüs ete. Em de rfnıñ işğal etkeni Qırım yarımadasında, em de qıtaviy Ukrainada yaşağan qırımtatar ve ukrain ilimleri, tilşınasları, lingvistleri, tarihçileri, jurnalistikacıları, Qırımtatar halqınıñ Qurultayınıñ vekilleri, cemiyet tüşünceleriniñ liderleriniñ fikirlerini eşitip, bu mesele çezmek içün tek bir kelişken fikrini almaq pek müimdir. Qırımtatar diasporalarınıñ temsilcileriniñ, halqara türk ilmiy merkezleriniñ ğayelerini de bekleymiz. Devlet akimiyet organları, ilmiy müessiseler ve maqbul mütehassıslarnen birlilkte bir qaç mesleatnıñ neticelerine köre Qırımtatar Milliy Meclisi, baqıluvğa teklif etkeni ve Qırımtatar tili ve edebiyatı künü olaraq tesbit etile bilgen tarihlarnı azırladı. Olarnı aşağıda ögrene bilirsiñiz. 2022 s. oktâbr ayınıñ 14-üne qadar Ukrainada Qırımtatar tili ve edebiyatı künü tesbit etmek içün aşağıdaki tarihlarğa dair fekirleriñizni (ya da isbatlarnen tarihnıñ telklifleriñizni)  Qırımtatar Milliy Meclisiniñ elektron poçtasına qrm.mejlis@gmail.com bekleymiz ya da bağlantığa basıp, haberniñ tefsirlerinde yaza bilirsiñiz: https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=pfbid021WwxD91feTUZGf8ZxpSzEqrTUYCwQuXfKTX6aNakkbRtCqR7wG1JMPknHDBQhF2jl&id=100083319633751. Ukrainada Qırımtatar tili ve edebiyatı kününiñ tesbit etilmesi, qırımtatar tiliniñ statusını Ukrain haqlınıñ identifikatsiyası ve qavmiy-medeniy bütünliginiñ ayırılmaz qısmı olaraq tasdıqlaycaq, til çoqçeşitliginiñ teminatına, tamır qırımtatar halqınıñ milliy ve medeniy, til özgünligine yardım etecek, onı qullanuv saalarını kenişletmek içün uyğun şaraitni yaratacaq. Qırımtatar tili ve edebiyatı künü içün baqılacaq ve muzakere etilcecek tarihlar: Mart ayınıñ 16-sı – Qırım hanlığınıñ qurucısı, ilk qırım hanı Hacı Ğeraynıñ eñ erte saqlanğan yarlıqlarından birinde “26-safar Tavuq yılı – 857” yazılğan.  Bu tarihnı millâttan soñ tarihlarğa çevirip 1453 senesi mart ayınıñ 16-sı olıp çıqa. Hacı Ğeraynıñ yarlığı rusça ilk kere Volodımır Hordlevskıy adlı şarqşınas-türkşınas, türk tili, edebiyatı, halq ağız yaratıcılığı ve Türkiyeniñ tarihı mütehassısınıñ eseler cıyıntığında (1953 s.) derc etilgen.   Mart ayınıñ 20-si – 1851 senesi mart ayınıñ 20-sinde İsmail Ğasprınskıy – meşur qırımtatar ve türk maarifçisi, fikircisi, yazıcısı, ocası, medeniye cemiyet-siyasiy faalcisi doğğan. Tarihta ilk qırımtatar “Terciman” gazetasınıñ yaratıcısı ve naşiridir. Mayıs ayınıñ 15-i – 1893 senesi mayıs ayınıñ 15-inde Bekir Çoban-zade – meşur qırımtatar ilim-türkşınası, tilşınas ilimleri doktorı, professorı, şairi ve yazıcısı doğğan. Tek öz halqınıñ tiline ve edebiyatına degil, em de çoq türk tiiniñ tilşınaslığına ve edebiyatşınaslığına büyük iz qoşqan. “Qırımtatar tili ilmiy gramatikası”, “Türk gramatikası”, “Türk-tatar şiveşınaslığı” işleri v.b. qırımtatar tiline bağışlanğan eñ müim işlerden birleridir. SSÇCBniñ İlimler akademiyasınıñ Azerbaycan filialınıñ azası edi, 1935 senesi ise Paris tilşınaslıq cemiyetiniñ azası saylanğan. 1937 senesi yanvar ayınıñ 28-inde Kıslovodsk şeerinde Bekir Çoban-zade tutulğan. 1920-1937 ss. “Milliy fırqa”, türk taraflı areketleri, milliy ve türk taraflı teşkilâtlarnıñ faaliyetlerinde iştirakine qabaatlanğan. 1937 senesi oktâbr ayınıñ 13-ünde idam etilgen. İyül ayınıñ 11-i – “1303 sensi iyül ayınıñ 11-” – qırımtatarlarnıñ tarihı belgilengen eñ erte abidesi olğan “Kodeks Kumanikus”nıñ birinci saifesinde bu tarih yazılğan. Bu, quman tiline bağışlanğan orta asırlar işleri ve metinleriniñ elnen yazılğan cıyıntığıdır. Quman tili esasında qırımtatar tili şekillengen. “Kodeks Kumanikus” laqırdı qaidelerini qayd etip o zamanki Qırımnıñ topraqlarında yaşağan türk haqllarınıñ, ayrıca qırımtatarlarnıñ, folklorını saqlağan. Sentâbr ayınıñ 10-u – 1927 senesi sentâbr ayınıñ 10-unda qırımtatar edebiy tiliniñ inkişaf yollarını baqqan ve yazınıñ latin elifbesine çevirmesi yönelişini alğan I. Umumiyqırım ilmiy-ameliy konferentsiyası öz işi başlatqan. İhtisaslı ocalarnı azırlavğa, kitaplar ve edebiyatnı derc etüvge dair tedbirler de muzakere etilgen. Bu ve kelecek konferentsiyalarda qabul etilgen til islâatlarını qırımtatar tiliniñ inkişfınıñ yañı basamağınıñ başlanğıcı olaraq saymaq mümkün. Sentâbr ayınıñ 22-si – 2021 senesi sentâbr ayınıñ 22-sinde Ukraina Ükümeti latin urufatındaki qırımtatar elifbesini tasdıqladı. Oktâbr ayınıñ 31-i – qırım hanı Mehmed Ğeraynıñ qırımtatar tilinde yazılğan yarlığı olğan tarihiy vesiqada 1520 senesi oktâbr ayınıñ 31-i tarihı yazılğan. Qırım hanlığınıñ yarlıqları Qırımnıñ yazılğan mirası olaraq sayıla. Olarnıñ esasında qırımtatar halqınıñ tarihını ve tiliniñ inkişafını ve yaratuv ceryanını ögrenmek mümkün. Vesiqalarda tarihiy malümat: asırnıñ vaqiaları, şahısları ve tarihları qayd etilgen.
Щодо встановлення Дня кримськотатарської мови і літератури Публічне обговорення (початок обговорення – 04 жовтня 2022 року, завершення обговорення – 14 жовтня 2022 року) Меджліс кримськотатарського народу в рамках Стратегії розвитку кримськотатарської мови на 2022-2032 роки у взаємодії з державними органами України ініціює встановлення в Україні Дня кримськотатарської мови і літератури. У вирішенні цього питання дуже важливо виробити єдину узгоджену позицію та почути думки кримськотатарських та українських науковців, мовознавців, лінгвістів, істориків, журналістів, делегатів Курултаю кримськотатарського народу, лідерів громадської думки: як тих,  хто проживає на тимчасово окупованому рф Кримському півострові, так і тих, хто живе на материковій частині України. Ми очікуємо також пропозиції від представників кримськотатарської діаспори, міжнародних тюркських наукових центрів. Меджліс кримськотатарського народу за результатами проведення низки консультацій з державними органами влади, науковими установами та відповідними фахівцями підготував попередній перелік дат, які ми пропонуємо до розгляду та обговорення в якості визначення Дня кримськотатарської мови і літератури (перелік дат наведено нижче). Пропозиції щодо запропонованих дат  (або альтернативних дат з обґрунтуваннями) стосовно встановлення Дня кримськотатарської мови і літератури в Україні прийматимемо до 14.10.2022 року за електронною адресою Меджлісу кримськотатарського народу: qrm.mejlis@gmail.com  та в коментарях до запису за посиланням: https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=pfbid021WwxD91feTUZGf8ZxpSzEqrTUYCwQuXfKTX6aNakkbRtCqR7wG1JMPknHDBQhF2jl&id=100083319633751. Встановлення в Україні Дня кримськотатарської мови і літератури підтвердить статус кримськотатарської мови як невід’ємного елементу ідентичності та етнокультурної цілісності Українського народу, сприятиме забезпеченню мовної багатоманітності, збереженню національно-культурної і мовної самобутності корінного кримськотатарського народу, створить сприятливі умови для розширення сфер її застосування. Перелік дат до розгляду та обговорення в якості визначення Дня кримськотатарської мови і літератури: Варіант I 16 березня – на одному з найбільш ранніх збережених ярликів засновника Кримського ханства, першого  кримського  хана Хаджи Герая написано «26-сафар Тавукъ йылы – 857». При переведенні напису на роки від Різдва Христового виходить 16 березня 1453 року. Ярлик Хаджи Герая російською мовою вперше видано в зібранні творів сходознавця-тюрколога, спеціаліста з турецької мови, літератури, фольклору та історії Туреччини, доктора філологічних наук, професора Володимира Гордлевського у 1953 р. Варіант II 20 березня – 20 березня 1851 року народився Ісмаїл Гаспринський – великий кримськотатарський та тюркський просвітитель, мислитель, письменник, педагог, культурний та громадсько-політичний діяч. Засновник і видавець першої в історії газети кримськотатарською мовою «Терджиман». Варіант III 15 травня – 15 травня 1893 року народився Бекір Чобан-заде – видатний кримськотатарський вчений-тюрколог, доктор філологічних наук, професор, поет та письменник. Зробив великий внесок у вивчення мови й літератури не лише свого народу, а й у розвиток мовознавства і літературознавства багатьох тюркських народів. Його роботи «Наукова граматика кримськотатарської мови», «Тюркська граматика», «Тюрко-татарська діалектологія» та багато інших є одними з найважливіших робіт, присвячених кримськотатарській мові. Обирався дійсним членом  Азербайджанського філіалу АН СРСР, в 1935 році обраний членом Паризького лінгвістичного товариства. Бекіра Чобан-заде заарештували 28 січня 1937 року в Кисловодську. Звинувачений в участі в діяльності «Міллі Фірка», пантюркістських рухах в 1920–1937 роках, участь у націоналістичних і пантюркістських організаціях. Був страчений 13 жовтня 1937 року. Варіант IV 11 липня – «11 липня 1303 рік» – ця дата написана на першій сторінці «Кодекса Куманікуса», що є найбільш ранньою датованою пам’яткою кримських татар. Це є рукописне зібрання середньовічних робіт і текстів, присвячених куманській мові, на основі якої сформувалася кримськотатарська. «Кодекс Куманікус» зафіксував розмовну мову та зберіг тогочасний фольклор тюркських народів, зокрема кримських татар, що проживали на території тогочасного Криму. Варіант V 10 вересня – 10 вересня 1927 року розпочала свою роботу І Всекримська науково-практична конференція, на якій розглядалися шляхи розвитку кримськотатарської літературної мови та взято курс перекладу писемності на латинську абетку, з удосконаленням орфограми мови. Додатково були намічені заходи щодо підготовки кваліфікованих педагогічних кадрів, видання книг та літератури. Мовні реформи, що були прийняті на даній та послідуючих мовних конференціях, можна по праву вважати початком новітнього етапу розвитку кримськотатарської мови; Варіант VI 22 вересня – 22 вересня 2021 року Урядом України затверджено алфавіт  кримськотатарської мови на основі латинської графіки; Варіант VII 31 жовтня – 31 жовтня 1520 роком датований історичний документ, написаний кримськотатарською мовою, а саме ярлик кримського хана Мехмед Герая. Ярлики Кримського Ханства вважаються письмовою спадщиною Криму. На їх основі можливе здійснення реконструкції історії і мови кримськотатарського народу. У документах міститься інформація історичного характеру: події епохи, персоналії і дати.