Ceppar BHT General asambleyanen qabul etilgen rezolütsiyaniñ tesiri aqqinda malümat berdi
Джеппар розповіла, на що вплине ухвалення резолюцій Генасамблеї ООН щодо окупованого Криму
BHT General Asambleyasi araliq ayniñ 16  “Vaqitace işğal etilgen Qirim Muhtar Cumhurietinde ve Aqyar şeerde insan aqlar vazieti” adli yañi quvetleştirilgen altinci  rezolütsiyani qabul etti. Ukraina TIN başniñ birinci muavini Emine Ceppar işğal etilgen Qirim aqqinda BHT GA rezolütsiyalarniñ muimligini añlattirdi. Buni "Ukrayinskiy Tijden" haber etti. “Birinciden,  BHT GA rezolütsiyasi Rusienen Qirimniñ anneksiya intilmaniñ tanimamazdiq halqara siyasetniñ esasi ola. Olar kundelik mevzusna Ukrainağa qarşi rus tecavuzniñ mevzusini qayd eteler, bu tecavuziy devletke halqara siyasiy basim aletinnen ola ve "alqara cemietine stasu-kvo qayd etmege berrmeyler”,-  IN başniñ birinci muavini tarifledi. 2014 senesi ilk baar ayniñ 27 BHT GA “Ukraina territorial butünligi” adli rezolütsiyadan tanamamazliq siyaseti başlanda. O zamanda 100 düniya devleti Ukrainağa imdat bildirttiler. 2016 senedendüniya cemieti “Qirim Muhtar Cumhurietinde ve Aqyar şeerde insan aqlar vazieti. (Ukraina)” BHT GA rezolütsiyalar ile Ukraina territorial butünligine oz imdatini bildirte. 2018 senesi ayriliq ayñin 18 BHT General assambleyasi “Vaqitace işğal etilgen  Qirımñin, Qara ve Azaq deñizler qiısımlarñin askerleşüv problemasi” rezolyütsiya leyhasina birinci kere imdat  bildirtti. “Ekinciden,  Ukraina territorial butünligine idat bildirtken Qirim ealesine  qarşi repressiyalarlar miqyasi sinirsizdir. Bu sebepten biz er yil Genasambleyaniñ boquvina yañilanğan vek quvetelştirgen rezolütsiyani tapşiramiz. Anda RF işğalci devlet olaraq tarafindan halqara uquq qaydelerniñ ve insan aqlar bozuvlarniñ yañi adiseleri qayd etileler. Bu qaoşmalarniñ çoqsi BHT General kâtibniñ qvrvmdaki insan aqlar vazieti aqqinda maruzalarina añilalar,”- Ceppar aytti. O qoşti ki, uçuncisi ile, kütleviy uquq bozuvlarniñ vesiqalaştiruvi kelecekte Rusieni halqara-uquq mesulietke çekmek içün isbatlar bazasinnen olacaq. Belli olğani BHT General Asambleyasi araliq ayniñ 16 “Vaqitace işğal etilgen Qirim Muhtar Cumhurietinde ve Aqyar şeerde insan aqlar vazieti” adli yañi quvetleştirilgen altinci  rezolütsiyani qabul etti . BHT GA yañi rezolütsiyasi daimiy basimni, kütleviy toqtatuvlarini, terrorizm, ekstremizm ve kasuzliq qabaatuvlarini ve jurnalistlerge, haber vastalar hadimlerge, uquq qorucilarğa ve grajdan cemietniñ faalerine, yani “Qirim birdemligi” grajdan teşebbüsniñ faallerine qarşi çeşit türlü repressiyalarini maküm ete. “Qirim birdemligi”  birleşme yarimadada olğan suistimal etüvlerini vesiiqalaştirave siyasiy mabuslerniñ qorantalarina yardim ete. rezolütsiya Rusieni  BHT tamir halqlar aqlari aqqinda Deklaraciyasina tasvir etilgen Ukraina tamir halqlarniñ  aqlarini urmet etmege, qirimtatar Milliy Meclisniñ yasaği ve ekstremist teşkilyatinnen tanuvi aqqinda qararini red etmege çağirta. qirimtatar halqniñ liderlerine Qirimğa kiriş saqlarini, qirimtatarlarğa ve olarniñ liderlerine ğiyabiy çiqarilğan ukümlerini red etmege ve qanunsiz toqtatilğan siyasiy mabuslerini azat etmege çağirta. rezolütsiya Qirimdaki askerleşüv ve assimilyaciya suallerini kotere. Bizni Telegram’da oquñız
Генеральна Асамблея ООН 16 грудня схвалила посилену резолюцію «Ситуація з правами людини у тимчасово окупованих Автономній Республіці Крим та м.Севастополь, Україна». Перша заступниця глави МЗС України Еміне Джеппар пояснила важливість резолюцій ГА ООН щодо окупованого Криму. Про це повідомляє "Український Тиждень". "По-перше, резолюції ГА ООН є основою міжнародної політики невизнання спроби анексії Росією українського Криму. Вони закріплюють на порядку денному ООН питання російської агресії проти України, є міжнародним інструментом політичного тиску на агресора та слугують запобіганню прийняття світовою спільнотою статус-кво", - зазначила перша заступниця глави МЗС. 27 березня 2014 року започатковали політику невизнання резолюцією ГА ООН "Територіальна цілісність України" 68/262. Тоді 100 держав світу проголосували "за" та підтримали Україну. З 2016 року міжнародна спільнота підтверджує свою відданість територіальній цілісності України у резолюціях ГА ООН "Ситуація з правами людини в Автономній Республіці Крим і місті Севастополі (Україна)". З 2018 – в резолюціях ГА ООН "Проблема мілітаризації Автономної Республіки Крим та міста Севастополя (Україна), а також частин Чорного та Азовського морів". "По-друге, розмах репресій проти населення Криму, яке підтримує територіальну цілісність України, не має меж. Саме тому ми щороку вносимо на розгляд Генасамблеї оновлену і посилену резолюцію, яка фіксує факти нових грубих порушень МГП та МППЛ на півострові з боку РФ як держави-окупанта. Важливо, що більшість цих доповнень відображені й у доповідях Генсека ООН щодо ситуації з правами людини в Криму, які готуються саме на виконання нашої резолюції", - наголосила Джеппар. Як вона додала, по-третє, таке документування численних правопорушень формує необхідну доказову базу для майбутнього притягнення РФ до міжнародно-правової відповідальності. Що відомо 16 грудня Генасамблея ООН схвалила посилену резолюцію щодо порушення прав людини в окупованому Криму. Нова резолюція ГА ООН рішуче засуджує постійний тиск, масові затримання за звинуваченням у тероризмі, екстремізмі та шпигунстві та інші форми репресій щодо журналістів та інших працівників ЗМІ, правозахисників та активістів громадянського суспільства, у тому числі активістів громадянської ініціативи "Кримська солідарність". Це об'єднання документує зловживання на півострові та надає гуманітарну допомогу сім'ям жертв політично мотивованих переслідувань. Резолюція закликає Росію поважати права корінних народів України, викладені у Декларації ООН про права корінних народів, негайно скасувати рішення про визнання Меджлісу кримськотатарського народу екстремістською організацією та заборону на його діяльність. Скасувати рішення про заборону лідерам Меджлісу на в'їзд до Криму, скасувати заочні вироки проти кримських татар та їхніх лідерів та негайно звільнити безпідставно затриманих, у тому числі лідерів Меджлісу кримськотатарського народу. Утриматися від збереження або обмеження можливості кримськотатарської громади зберігати свої представницькі інституції. Резолюція знову піднімає питання про дії РФ щодо мілітаризації та асиміляції молоді в Криму. Читайте нас у Telegram