Uquq qoruyıcılar, rusiye apisinde qırımlılarnıñ aqları nasıl bozulğanını tarif ettiler
Правозахисники розповіли, як порушуються права кримчан в російському ув'язненні
Rusiyenen Qırımnıñ zapt etüvi devri içinde qırımlılarnıñ 138  siyasiy sebepler içün cinaiy taqiplerine mail olğan ediler, bunen beraber olardan tahminen 119 farqlı müddetlerge azatlıqtan marum etilgen edi. Bunıñ aqqında, Kiyevde ilk qış aynıñ 18 taqdim etilgen ukrain uquq qoruyıcılarnıñ ve cemaat erbaplarnıñ tetqiğinde denile . AB destegi ile "KrımSOS" CT “Qırım siyasiy mabuslarnıñ tutuvınıñ şaraitleri: davanıñ baqıluvı” adlı tetqiğinde, şimdiki zamanında Qırımdan eñ azdan 96 şahıs ale daa apis yerlerde bulunalar. “Apis yerlerde bulunırken bu insanlarnıñ aqları sıq bozula ediler, olarnıñ çoqusı qattı işkencelerge oğratılqan edi, buna köre, azat etilgen soñ bu insanlarnıñ ruhiy ve bedeniy sağlığı tam olaraq tüzeldi”,-denile tetqiqte. Göñülliler ve uquq qoruyıcılar qayd etkeni kibi, işkenceler ameliyatı işğal etilgen Qırımda mahsus hızmetler hadimlerinen kirsetilmege başladılar ve Rusiyeden Federal cezalav hızmetiniñ hadimlerinen keldi. Uquq qoruyıcılar “kerekli şaraitlerine rivayet etmemesi, sıq müddeti keçken yemeklerniñ alıp berilmesi”ni qayd eteler. “Qırım territoriyasındaki eñ qattı ve insaniysiz şaraitler Aqmescitteki 1-ci taqiqat tevqifhanesindeler. Tevqifhane bir vaqıtta eñ azdan 747 mabusını yerleştire bile, lâkin farqlı zamanlarda anda 1800 qadar insan buluna edi. Kameralarda kerek olğan yarıq ve avalandıruvı yoq, bazı kameralarnıñ pencereleri camsız, buna köre, mabuslar suvuq mevsimlerde üşüp  hastalanalar”,-qayd etti Yevgeniy Yaroşenko. Qırımlılarnıñ aq bozuluvı, tetkiqatçıları tasdıqlağanını kibi, Rusiyeniñ qıtaiy territoriyasında da olıp keçe, qırımlılarnı ise aynı anda yollaylar. “Yolanuv avtozaklarnen oluna, olarda mabuslar oturmayıp yol tutalar, bunen beraber müddetli köçüvler içinde olarğa ne suv bereler ne toqtav yerlerni yapalar”,-qayd etile tetqiqte. “Qırım siyasiy mabuslarnıñ tutuvınıñ şaraitleri: davanıñ baqıluvı” esabatnıñ tam versiyasınen mında tanışmaq mümkün. Belli olğanı 2020 senesi qırım mabuslarnıñ 16, 19 yılğa azatlıqtan marum etüvine mahküm etilgen ediler, 424 şahıs adliye makemesine aqqından marum oldı ve 77- işğal etilgen Qırım sıñırından qanunsız sürette yollanılğanlar. İnsan aqları boyunca Avropa makemesinen, RF-nıñ işğal etilgen Qırımdaki öldürüa ve qurşun cezalav kibi memuriy ameliyatı ve Ukraina şikâyetiniñ daa eki qısmı baqılmaycaq , çünki insan aqlarnıñ böyle kibi bozuluvlarnı sistemalı olaraq qabul etmegen. BMT Baş assambleyası ilk qış aynıñ 16 “Qırım Muhtar Cemhuriyetinde ve Aqyar şeerinde (Ukraina) insan aqları boyunca vaziyeti” yañartılğan Qararını qabul etti.
За період окупації Криму Росією не менше 138 кримчан були схильні до кримінального переслідування за політичними мотивами, при цьому не менше 119 з них були позбавлені волі на різні терміни. Про це йдеться в дослідженні українських правозахисників і громадських діячів, яке вони презентували в Києві 18 січня. У дослідженні, яке називається "Умови утримання кримських політв'язнів: огляд справ", підготовленому волонтерами ГО "КримSOS" за підтримки ЄС, зазначається, що в даний час не менше 96 осіб з Криму все ще знаходяться в місцях позбавлення волі. "В період перебування в місцях несвободи права цих людей систематично порушувалися, до багатьох з них були застосовані жорстокі тортури, внаслідок чого навіть після звільнення в зв'язку з відбуванням покарання або в результаті взаємного звільнення за політичними угодами фізичне і психологічне здоров'я цих осіб відновився в повному обсязі" , - йдеться в дослідженні. Волонтери та правозахисники відзначають, що практики тортур почали впроваджуватися в окупованому Криму співробітниками де-факто спецслужб і приїхали з Росії співробітниками Федеральної служби виконання покарань. Правозахисники виділяють "недотримання належних умов утримання, укладеним часто видають прострочену їжу". "Найбільш жорстокі і нелюдські умови утримання на території Криму - в СІЗО-1 в Сімферополі. Ізолятор розрахований на одночасне утримання не більше ніж 747 ув'язнених, проте в різні періоди там містилося до 1800 чоловік. У камерах відсутнє належне освітлення та вентиляція, вікна деяких камер без скла, в результаті чого ув'язнені в холодні пори року мерзнуть і хворіють ", - зазначив аналітик Євген Ярошенко. Порушення прав кримчан, як стверджують дослідники, також відбувається на території материкової Росії, куди їх етапують. "Етапування здійснюється автозаками, в яких ув'язнені перебувають в напівсидячому положенні в так званому "стакані" (камера площею 50/65/180 см), при цьому навіть під час тривалих переїздів їм не дають воду і практично не роблять зупинок", - наголошується в дослідженні. Ознайомитися з повною версією звіту "Умови утримання кримських політв'язнів: огляд справ" можна тут . Що відомо У 2020 році 16 кримських політв'язнів були засуджені до термінів до 19 років позбавлення волі, 424 особи позбавлені права на справедливий суд і 77 - незаконно етаповані за межі окупованого Криму. Європейський суд з прав людини не розглядатиме адміністративну практку РФ вбивств і розстрілів в окупованому Криму оскільки не визнав такі порушення прав людини системними. Генеральна асамблея ООН ухвалила оновлену Резолюцію "Ситуація з правами людини в Автономній Республіці Крим та місті Севастополь, Україна" 16 грудня.