“Terrorizmge münadebetim yoq”: Rusiye makemesi, qırımtatarı Abdulvaapovnı 10,5 yılına mahküm etti
«Я не маю відношення до тероризму»: Російський суд засудив до 10,5 років ув'язнення кримського татарина Абдулвапова
Saban aynıñ 15, Rostov-na-Donudaki Cenübiy Arbiy bölge makemesi, siyasiy mabusı, qırımtatarı Amethan Abdulvaapovnı “terroristik teşkilâtında iştirağı içün” (Rusiye CK 205.5 maddesiniñ 2 qısmı) 10 yılğa ve 6 ayğa azatlıqtan marum etti. İlk 3 yılnı apiste keçirmek kerek, cezasınıñ keçirilmesinden soñra 1 yıl içinde azatlıqtan marum etüvi olacaq. Bunı “Qırım birdemligi” bildire . Makeme kolegiyası, makemeciler Roman Pliskı, Oleksiy Sannikov ve başı İgor Kostinden ibaret edi. Devlet qabaatlayıcı Vladislav Kuznetsovnen siyasiy mabusı içün rica etilgen azarlıqtan soñ sıñırmalar şusı ki, ayda eki kere kelip qayd etilmek, saat 23:00’ten 06:00’ğa qadar yaşağan evni qaldırmamaq, evelden haber etmeyip yaşağan yerni ve işini deñiştermek ve halq ögünde yapılğan tedbirlerni ziyaret etmemek kerikliginde esaslanalar. “Terrorizmge ait degilim. Makeme zalından ailem, balalarıma meni azar etiñiz”, -qayd etti Amethan Abdulvaapov makemedeki öz soñ sözünde. Bunen beraber, qırımtatarına ve onıñ ailesine qol tutmaq içün Qırımdan kelgen Rustem Muyedinov, qabaatlav, onıñ ayat tarzına uymağanını qayd etti. “Onı terbiyeli insan, halq adına çalışqanı kibi bilem. Oña dair qabaatlavlar onıñ ayat tarzına uymaylar. O, adaletsizdir”, - ilân etti o. Abdulvaapovnıñ davasında makeme oturışı, tahminen bir yıl süre edi. Advokatlar Refat Yunus ve Tamara Odinçenko, terroristik faaliyetine onıñ aitliginiñ olmağanını ve qabaat delillerniñ yoq oluvını ve şaatlarnıñ aydın olmağan şaatlıqlarını tasdıq etken ediler. “Qabaatlavlar, aqiqatqa uymağan delillerde esaslanğanlar. Abdulvaapov, devletimiz ve cemiyetimiz içün o qadar havflı olğan olsa, ne içğn onı daa 2015 ya da 2016 senelerde tutıp almağanlar?”, - dedi Odinçenko. Böyleliknen, terroristik faaliyetine dair versiyası, “İsmayilov” gizli şaatınıñ şaatlığında esaslana. Siyasiy mabusınen sanki dersin 2015 senesi “Hizb ut-Tahrir” davasında 17 yılğa mahküm etilgen imam Rayif Fevziyevniñ evinde tanış olğan. Anda bir qaç musulman erkegi kelip islam idare etüv şekline  devletiniñ qanunlarına ve teşkilâtqa yañı talebelerniñ celp etilmesine dair din meselelerni müzakere etken ediler. Bunen beraber Abdulvaapov, “ideologiyanı añlağan insanına oşağan edi”. Amma qabaatlanğannıñ tarafından qanunsız faaliyetiniñ misallerini şaat bermegen. Belli olğanı Amethan Abdulvaapov, 2022 senesi uvut aynıñ 9 saba tevqif etilgen edi. O vaqıt Qırımnıñ bir qaç rayonında qırımtatarlarnıñ evlerinde tintüv keçirdiler. Dört insannı tutıp aldılar: Ansar Osmanov, Marlen Mustafayev, Ernest Seytosmanov ve Amethan Abdulvaapovnı. Olarğa  Aqmescitteki taqiqat tevqifhanesinde tutuvı sıñırlama tedbirini seçip aldılar. Tutıp alınğanlarınıñ episi, Rusiyede 2003 seneden başlap yasaq etilgen “Hizb ut-Tahrir” islam siyasiy gırqasında azatlığında qabaatlanıla. Ukraina territoriyasında ve ülkelerniñ çoqusında teşkilât, milliy qanunlarınıñ seviyesinde sıñırsız areket ete. Bizni Telegram ’da oquñız
У середу, 15 березня, Південний окружний військовий суд у Ростові-на-Дону засудили політв'язня, кримського татарина Аметхана Абдулвапова до 10 років та 6 місяців позбавлення волі за «участь у терористичній організації» (частина 2 статті 205.5 КК Росії). Перші 3 роки він повинен провести у в'язниці, а після відбування покарання буде обмеження волі протягом 1 року. Також читайте новину кримськотатарською мовою. Про це повідомляє "Кримська солідарність". Судова колегія була у складі суддів Романа Пліско, Олексія Саннікова та головуючого Ігоря Костіна. Обмеження у волі після звільнення, які запросив державний обвинувач Владислав Кузнєцов для 34-річного політв'язня, полягають у необхідності відзначатись у ФСВП два рази на місяць, не залишати житло з 23:00 до 6:00, не змінювати місце проживання та роботу без повідомлення ФСВП, а також не відвідувати публічні заходи. «Я не маю жодного відношення до тероризму. Відпустіть мене із зали суду до моєї родини, до моїх дітей», - наголосив Аметхан Абдулвапов у своєму останньому слові у суді. Водночас Рустем Муєдінов, який приїхав із Криму для підтримки кримського татарина та його родини, зауважив, що звинувачення не відповідає його способу життя. «Я його знаю як порядну людину, сім'янина, який працював на благо народу. Те, в чому його звинуватили, не відповідає його способу життя. Це неправомірно», - заявив він. Судовий процес у справі Абдулвапова тривав близько року. Адвокати Рефат Юнус та Тамара Одинченко доводили його непричетність до терористичної діяльності, а також про відсутність доказів провини та суперечливі свідчення свідків. «Звинувачення збудовано на доказах, які не мають правдивої природи. Якщо дійсно Абдулвапов був небезпечний для нашої держави та нашого суспільства, чому його не затримали ще 2015 року чи 2016 року?», - сказала Одинченко. Так, версія звинувачення щодо терористичної діяльності будується на свідченнях прихованого свідка «Ісмаїлова». Він нібито познайомився з політв'язнем у 2015 року у будинку імама Раїфа Февзієва, який був засуджений у справі «Хізб ут-Тахрір» на 17 років колонії. Туди нібито приходили декілька чоловіків мусульман та обговорювали релігійні питання щодо законів держави з ісламською формою правління та залучення нових учнів до організації. Водночас Абдулвапов «справляв враження того, хто розбирається в ідеології». Але прикладів протиправної діяльності з боку обвинуваченого свідок не навів. Що відомо Аметхана Абдулвапова, заарештували вранці 9 лютого 2022 року. Тоді одразу в кількох районах Криму окупанти провели обшуки у будинках кримських татар. Затримали чотирьох людей, серед яких: Ансар Османов, Марлен Мустафаєв, Ернест Сейтосманов та Аметхан Абдулвапов. Їм обрали запобіжний захід у вигляді утримання в СІЗО Сімферополя. Всім затриманим ставиться в провину членство в ісламській політичній партії «Хізб ут-Тахрір», яка в Росії заборонена з 2003 року. На території України та більшості країн світу організація діє без обмежень на рівні національних законодавств. Читайте нас у Telegram