Keçmişten mektüpler: Qırımtatar jurnalistleri Ekinci cian cenkinden bugüngece olğan mektüpleşüv ikâyelerini aytıp berdiler
Листи з минулого: Кримськотатарські журналісти розповіли історії листування з часів Другої світової до сьогодення
"Mektüpler" leyhası çerçivesinde qırımtatar jurnalistleri Ekinci cian cenkinden bugüngece olğan mektüpleşüv ikâyelerini aytıp berdiler. Podskatnıñ maqsadı – mektüpler vastasınen qırımtatar halqınıñ zemaneviy tarihını ikâye etmektir. Bu cenk, 1944 senesi sürgünligi, quvğunlıqta yaşayış, 2014 senesi işğalden soñ Qırımdan ketüv . Leyhanıñ müelliflerinen Suspilne Qırım mühbiri Anastasiya Raşko subetleşti. Leyhanıñ teşebbüsçisi Rustem Halilov oldı. Bu leyhanı o, zenaatdaşları ve dostları Zair Bakkal ve Naciye Femi ile beraberlikte ömürge keçirdi. Balalığında Halilov babasınen çoq mektüpleşken. Büyügen soñ – o mektüplerni toplap başlağan, olarnı arasında babasınıñ mektübini tapqan. "Bu onıñ soñki mektübi edi. Şu mektüpni o, 37 yaşında maña 10 yaşındaki balağa yazğan edi. Men de bu mektüpni eki kere oqudım – birinci kere 10 yaşında ve ekinci kere 37 yaşında", - hatırlay Halilov. Mına böyle 10 ikâye yapmağa ğaye peydan olğan. Olarnıñ esasında qırımtatarlarnıñ mektüpleri. Menba: Suspilne Qırım "Eñ erte mektüp  1944 senesi yazılğan, eñ keç soyu 2-3 yıl evel. Mektüplerniñ bir qısmı şahsiy arhivden, tuvğanlarımızdan ve tanışlarımızdan. Diger qısmı… biz qıdırıp başladıq ve adamlar özleri muracaat etip başladılar", - dedi o. O, 1944 senesi Şeref Müinovnıñ ağası yazğan mektübinden satırlarnı oqudı: "…olsem, kimge haber etecegimni de bilmeyim. Çünki qayda olğanıñıznı bilmeyim… Nasıl öyle oldı da epiñiz qırımdan kettiñiz?!". Menba: Suspilne Qırım "Bu mektüpler tarihımıznıñ temsili, şaatı. Ve belli bir insannıñ misalinde tarihımıznıñ bütün ağrısını köremiz", - dedi müelliflerden biri Naciye Femi. Leyha uzaqtan azırlandı,çünki Naciye Femi Bağçasarayda, Zair Bakkal – Aqmescitte, Rustem Halilov ise Kıyivde yaşay.
В рамках проєкту "Mektüpler.Письма" кримськотатарські журналісти розповіли історії листування з часів Другої світової війни до сьогодення. Мета подкасту - розповісти про сучасну історію кримськотатарського народу через листи. Це і війна, депортація 1944 року, життя у вигнанні, виїзд кримських татар після окупації Криму у 2014 році. Авторів проєкту розпитала кореспондентка Суспільного Крим Анастасія Рашко. Ініціатором проєкту став Рустем Халілов, який він створив разом зі своїми колегами та друзями Заїром Баккалом та Наджіє Фемі. Халілов розповів, що в дитинстві багато листувався з батьком. Вже в дорослому віці - Рустем збирав листи, серед яких знайшов лист батька. “Це був останній лист у його житті і виявилось так, що той лист, який він писав у свої 37 - відправляв мені, 10-річному хлопчику. І я прочитав цей лист двічі: коли мені було 10 і коли мені було 37”, - згадує автор проєкту. Так виникла ідея створення 10 історій, основу яких складають листи кримських татар. Джерело:Суспільне Крим “Найраніший лист був написаний ще в 1944 році, а найпізніший - 2-3 роки тому. Частина листів прийшла з нашого особистого архіву, від наших родичів та знайомих. Інша частина... ми вже почали пошуки і люди самі звертались до нас”, - зазначив Халілов. Він прочитав рядки з листа 1944 року Шерефа Муінова своєму братові: "...у разі якщо загину, не знаю навіть кому повідомити. Тому що не знаю, де ви знаходитесь...Як це могло статися, що ви всі разом виїхали з Криму?!". Джерело:Суспільне Крим “Ці листи, насправді, не просто листи, це символ нашої історії, свідок нашої історії. І на прикладі конкретної людини ми бачимо всю біль нашої історії”, - зазначила одна з авторів Наджіє Фемі. Робота над проєктом здійснювалася дистанційно, тому що Фемі живе в Бахчисараї, Халілов - в Києві, Баккал - у Сімферополі.