Elindult a háború a bérlők és a bérbeadók között
A Magyar Nemzeti Kereskedelmi Szövetség  az üzlethelyiségek bérbeadói és bérlői között kialakult, sok esetben súlyos konfliktusok mielőbbi kezelése érdekében arra kéri a kormányzatot, hogy az üzlethelyiségek és szolgáltató helyek bérleti szerződéseire vonatkozóan rendeleti úton teremtsen tiszta jogi környezetet, amelynek segítségével a magyar kereskedők túlélhetnék a koronavírus okozta válságot és legalább a lehetősége megmaradna annak, hogy aktív résztvevői lehessenek a kereskedelem és a gazdaság újraépítésének.
A Szövetség kéri a kormányzatot hogy az üzlethelyiségek és szolgáltató helyek bérleti szerződéseire vonatkozóan:
A kérések hátterében az alábbi tények állnak a Szövetség tájékoztatása szerint:
A március 28-tól életbe lépett kijárási korlátozás a lakosságra vonatkozóan további szigorításokat foganatosított. A járvány terjedésének fékezése érdekében a lakosság, a rendeletben felsorolt alapos indokok esetén hagyhatja el otthonát.
A rendeletben fel nem sorolt profilú kereskedelmi egységekbe, például ruházat, cipő, játék, hobbi, sport, lakberendezés, lakásfelszerelés, papír-írószervirág, gépjármű, divatcikk, március 28-tól vásárló nem mehet. Ezekben az egységekben 15 óra után, a március 16-tól életbe lépett korlátozó intézkedés okán már március 28. előtt sem tartózkodhatott vásárló.
A kormányrendeletek korlátozásai a lakosságra vonatkoznak és ez jogi bizonytalanságot eredményez az üzlethelyiségek tulajdonosai és az üzlethelyiségeket bérlő vállalkozások között.
Az üzlethelyiségek tulajdonosai, illetve azok képviselői a szerződésekben általában meghatározott nyitva tartásra kötelezik a bérlőket. Amennyiben a kereskedő nem tartja nyitva a bérelt üzletét, úgy a szerződések értelmében a bérbe adó bérleti díjon felül kötbért számíthat fel.
A plázákban, bevásárlóközpontokban jelenleg látogatható kereskedelmi egységek például gyógynövény, állateledel, élelmiszer üzletek is komoly forgalomvesztést szenvednek el, mert a vásárlók elkerülik ezeket a helyszíneket, ezért a szabályozásnak minden kiskereskedelmi tevékenységre ki kell terjednie.
A Cushman & Wakefield heti retail összefoglalója szerint egyébként a koronavírus utáni időszakban vélhetően a bírósági tárgyalásoknak is megnő a száma, éppen a bérlők és a bérbeadók közti bérleti díjak kifizetése miatti folyamatos a harc miatt. Erről az alábbi cikkünkben írtunk részletesebben:
A kereskedők március 16. óta próbálnak tárgyalásokat kezdeményezni a bérbeadókkal, mert a vásárlók a járványhelyzet miatt - teljesen érthetően - csak az alapvető szükségleteik kielégítésére törekszenek, szinte csak élelmiszerre és gyógyszerre költenek.
64 500 kiskereskedelmi egységet ÉRINT közvetlenül a jelen helyzet, mivel ezek az üzletek a kijárási korlátozások miatt nem látogatható kereskedelmi üzletek.
Ezen egységek nagy része nem bevásárlóközpontokban, vagy hipermarketekben üzemelnek, de esetükben is fennáll a bérleti díj körüli vitás helyzet. Ezért mindenképp olyan szabályozás szükséges, amely minden bérbeadóra nézve kötelező érvényű, legyen az bevásárlóközpont, hipermarket, önkormányzat. A kijárási korlátozással érintett kereskedelmi egységek jelenleg is zárva tartanak, árbevételük nulla forint. - hangsúlyozzák.
A tárgyalások, egyeztetések helyett gyakran csak közleményekben értesítik a bevásárlóközpontok, plázaüzemeltetők és más bérbeadók a bérlőiket, vagy egyszerűn kiszámlázzák a szerződés szerinti bérleti díjat, mintha minden a normál üzletmenet szerint történne.
A bérbeadók hozzáállása nem egységes. Vannak olyan bérbeadók, amelyek hajlandók tárgyalni bérlőikkel, a bérleti díj, közös költség, közös marketing költség, kötbér tekintetében, de a Szövetség szerint nem ez a jellemző, sőt
A legnagyobb bérbeadók álláspontjuk szerint a bérleti díjtól addig nem tekintenek el, és egyéb költségek vonatkozásában addig nem tárgyalnak a bérlőkkel, amíg a kormány nem teremt egyértelmű jogi helyzetet, mert a korlátozás a vásárlóra vonatkozik, az üzleteket ki lehet nyitni.
Meg kell említeni, hogy a szektor várakozásai az egy éven belüli jövőre vonatkozóan sem fényesek. A bérbeadókkal ezért olyan megállapodások lehetnek csak elfogadhatók, amelyek a jövőre nézve árbevétel-arányossá tehetik a bérleti díjakat, mivel a járvány hatása elhúzódó lesz. Ruházati és egyéb nem létfontosságú beszerzések halaszthatók, az anyagilag is bizonytalan helyzetbe kerülő családok, illetve azok, akik tartani fognak még a fertőződéstől, csak a legszükségesebb esetben fogják felkeresni az üzleteket. - összegzik elkeseredetten a kéréseket.
A jelen és a várható jövő helyzet miatt hangsúlyozzák, hogy az üzlethelyiségek bérleti díjaira vonatkozóan a felek közötti rendeleti úton történő megállapodás kikényszerítése csak abban az esetben lenne segítség a kereskedelmi szektornak, amennyiben eredménytelen tárgyalás esetén a bérlő felmondhatná a bérleti szerződést.
Címlapkép forrása: Getty Images
ingatlan retail, magyar nemzeti kereskedelmi szövetség, kiskereskedelem, ingatlan város, koronavírus, árfolyam járvány,