A dobozos borok jelenthetik a jövõt
Elsõ sorban hordozhatósága és kicsi mérete miatt terjedt el a dobozos bor, amely nemcsak kényelmesebb, mint az üveges változatot cipelni, hanem sokak szerint környezetkímélõbb megoldás is.
Egyre inkább terjednek a 0,25 literes kiszerelésben kapható dobozos borok. Erre világít rá a Nielsen felmérése is, amelybõl kiderül, hogy tavaly az Egyesült Államokban 67 százalékkal nõtt a dobozos borok eladása, összességében 75 millió egységet adtak el.

A legtöbb dobozos borokat árusító cég úgy reklámozza termékeit, hogy azok sokkal környezetbarátabbak, mint a hagyományos üveges kiszerelésben kapható palackozott borok.
Azonban nemcsak az ital tárolásán múlik minden, hiszen az is nagyon sokat számít, hogyan dolgozza fel a szõlõt egy borászat, de ugyanilyen fontos lehet, hogy milyen módszerekkel termesztik a szõlõt. Az iparág kritikusai régóta támadnak azzal, hogy a borászatok rengeteg szemetet termelnek, ráadásul hatalmas a szénlábnyomuk is.Egy 2011-es kutatás szerint a borosüvegek 70 százaléka kötött ki szemétlerakókban, de a termék hûtött rakterû kamionokban való szállítása sem csökkenti a környezetszennyezést. Ráadásul az üvegek nagysága és formája, valamint törékenysége miatt a csomagolásuk sem egyszerû.

A bormárkák három kulcsfontosságú területen szeretnének zöldebbé vállni: a szállítás, tároló csomagolás gyártása és annak újrahasznosítása. Az alumíniumdobozokat sokkal egyszerûbb újrahasznosítani, de kisebb súlyuk miatt a szállítást is megkönnyítik.

Elõfordul az is, hogy a dobozos borokat gyártó cégek honlapjaikon úgy hirdetik terméküket, hogy az újrahasznosítható, az üveg pedig nem. Ez viszont nem igaz, hiszen mindkét anyag újrahasznosítható, a különbség csak az újrahasznosítás módjában van.

Az alumínium dobozokat világszerte 69 százalékban hasznosítják újra, ráadásul az eredeti elõállítás energiafelhasználásának csupán 5 százalékába kerül. A legtöbb piacon lévõ alumíniumdoboz emiatt teljes mértékben újrahasznosított dobozokból készült. A módszer nemcsak hatékony hanem gyors is, mivel az újrahasznosítás megkezdését követõen akár már 60 nap után is újra a boltok polcain lehet a doboz.

Az üveg esetében nem ennyire egyszerû a helyzet. Az egyik probléma, hogy a vásárlók sokkal kevésbé hajlamosak az üveg újrahasznosítására. Ehhez hozzájárul, hogy sok országban szín alapján kell szelektálni az üvegpalackokat, vagy el kell róluk távolítani a címkét. Ezzel szemben az alumínium dobozokat csak be kell dobni a kukába.

A boroknál a szállítás jelenti a környezetre gyakorolt legnagyobb hatást.

Ugyan az alumínium dobozokat egyszerûbb szállítani, de az üvegpalackok nagyobb mennyiségû folyadék befogadására képesek. Mégis ha alumínium dobozokban szállítjuk a bort az fele annyi helyet foglal, mint az üvegpalackos szállítás. Így két teherautó helyett, eggyel is el lehet szállítani azonos mennyiséget. A borospalackok formája miatt mindig maradni fog fölösleges, kihasználatlan hely, míg az alumínium dobozok könnyen egymás tetejére pakolhatóak, kevés kihasználatlan helyet hagynak, ráadásul könnyebbek is.

A vállalatok számára tehát kiadáscsökkentõ megoldás, ha az üvegrõl áttérnek az alumíniumra. Ennek értelmében a termékek végsõ árát is csökkenteni szokták a cégek, ezért gyakran olcsóbb az alumíniumdobozban lévõ bor, mint az üveges kiszerelésben kapható. A vásárlók számára viszont az ár és a kiszerelés gyakran visszataszító, hiszen azt gondolják, hogy egy gyengébb minõségû termékrõl van szó. A szakértõk szerint, amíg az emberek gondolkodásmódja nem változik meg, addig továbbra is népszerû lesz az üveges megoldás.
doboz újrahasznosítás palack üveg bor alumíniumdoboz