A jegybank döntött, milyen alapkamattal vág neki az ország a válságnak
A várakozásoknak megfelelően nem változtattak a kamatkondíciókon. Az MNB valószínűleg a pénzpumpa beindításával kívánja enyhíteni a válság hatásait.
A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa változatlanul hagyta a jegybanki kamatkondíciókat március 24-ei ülésén: nem változtattak se a 0,9 százalékos alapkamaton, se a -0,05 százalékos egynapos betéti kamaton.

A forint euróval szembeni árfolyama 350 körül mozgott délelőtt, még a Monetáris Tanács döntésének közzététele előtt gyengülni kezdett, a döntés utáni percekben a 353-as szinten látszott stabilizálódni.

A döntés megfelel a várakozásoknak. Ahogy a jegybank rendszeresen hangsúlyozza, egyetlen vezércsillaga nem a forint árfolyama, hanem a középtávú 3 százalékos inflációs cél. Az infláció év elején meglódulni látszott, de a folyamatoknak keresztbe tett a koronavírus-járvány miatt kialakuló gazdasági válság, aminek hatásai inkább lefelé húzzák az inflációt – bár jelen pillanatban szinte lehetetlen megjósolni, mi fog történni. Az infláció szempontjából nagy tételnek számító üzemanyagok árának zuhanása biztosan lefelé húzza az inflációt.

A forint árfolyama alapvetően nem szempont a Monetáris Tanács döntéseiben, és ugyan mostanában a magyar valuta gyengélkedik, a jegybanknak egyrészt nagyon szűk mozgástere lenne befolyásolni az árfolyamot, másrészt ezt nem is igazán indokolja semmi.

  A forintot aligha lehet most megmenteni, de nem is kell

  Rendeletben részletezte a kormány a hat intézkedést, amelyet Orbán Viktor hétfő délelőtt bejelentett. 37 pontban sorolják, kiknek jár adó- és járulékmentesség, de a családtámogatási szabályok is megváltoztak, felfüggesztik a kilakoltatásokat, sőt, még a bankkártyás fizetés részleteibe is belenyúltak.

A puszta döntésnél több fog kiderülni a jegybank döntéshez mellékelt közleményéből, illetve Nagy Márton alelnök fél négyre meghirdetett tájékoztatójából. Mindenesetre nagyon valószínű, hogy az MNB be fog szállni a gazdaság élénkítésébe. Valószínűsíthető, hogy az MNB eszközvásárlási programot hirdet, így próbál meg pénzt pumpálni a gazdaságba. Első lépésként felemelheti a növekedési kötvényprogram (amelyben a jegybank vállalati kötvényeket vásárol) keretét, illetve egyéb eszközök vásárlását jelentheti be, akár állampapírokét a másodlagos piacon (a jegybank közvetlenül nem vehet állampapírokat, az tiltott államadósság-finanszírozás lenne). A pénzpumpa beindítása nemcsak logikus lépés lenne, de beleillik a nemzetközi trendbe. Eszközvásárlási programot jelentett be a lengyel központi bank, az Európai Központi Bank 750 milliárd eurós programot hirdetett, amire az amerikai jegybank szerepét betöltő Fed ráemelt, és bejelentette, hogy „a szükséges” összegben kész eszközöket vásárolni.
koronavírus alapkamat koronavírus gazdasági következményei MNB