Csúnyán lyukra futtatja Matolcsyt a nemzetközi gazdaság
A német export visszaesése lassítja a német gazdaságot, ami viszont keresztülhúzhatja a magyar kormány növekedési terveit. Ráadásul az EU-n kívüli piacok sem kapkodnak a magyar portékák után.
Felerészben igazat mond Matolcsy György, amikor az ország felemelkedése kapcsán egyfajta magyar tündérmeséről beszél. A rendre-másra megjelenő statisztikák - most éppen a külkereskedelem adatai - azt mutatják: mese, amit a nemzetgazdasági miniszter elővezet. Az optimista megközelítés úgy szól: nagyjából ugyanannyit tudnak a magyar export és importpiacok, mint tavaly. Csakhogy a 2011-es évben kizárólag a megszorítások miatt nem borult a büdzsé, azaz egy 2012-es stagnálás sem alapozhatja meg a Matolcsy által 2013-ra datált gazdasági javulást. Már csak azért sem lehet reális a növekedés ígérete, mert sem a német, sem a kínai gazdaság nem viselkedik úgy, ahogy azt Orbán Viktor jobbkeze elvárná.
Ugyanis a keleti nyitás a jelek szerint nem jött be: áprilisban Ázsia országaiba úgy 95 milliárd forintnyi exportcikket indítottak a magyar cégek - ez az utóbbi két év legkisebb tétele volt. A külkereskedelmi mérlegromlást némiképp ellensúlyozta, hogy Ázsiából érkező import szintén negatív rekordot döntött, mindössze 196 milliárd forintra rúgott, ám még így is a kivitel több mint duplája a behozatal. Az amerikai piacokon sem számít favoritnak a magyar partner - igaz, ott csak az utóbbi nyolc hónap legrosszabb eredményét hozta az április: az újvilág összesen 57,4 milliárd forintnyi pannon portékát szívott fel. Összességében elmondható, hogy az Unión kívüli területeken egyre kevésbé kelendőek a magyar árucikkek: az export értéke egyéves mélypontra, 397.8 milliárd forintra esett vissza.
Nem véletlen, hogy Orbán Viktor többször hangsúlyozta - legutóbb a parlament hétfői plenáris ülésén -, hogy Magyarország legfőbb partnere az Európai Unió, a pénz ugyanis onnan jön. Áprilisban az európai közösség mintegy 1397 milliárd forintnyi magyar exportcikket nyelt be (a számla nagyobb részét - 983,2 milliárdot - a 15 régi tagállam csengette ki.) Az persze üröm az örömben, hogy ez az áprilisi összeg a legkisebb az idei évben. És ez a tendencia várhatóan nem változik a közeljövőben, ugyanis Németország exportja erősen - 1.7 százalékkal - csökkent márciusról áprilisra. Márpedig Európa vezető hatalmánál is az export a gazdaság legfőbb tartópillére: nem véletlen, hogy a GDP első negyedéves 1,7 százalékos növekedése várhatóan erősen lelassul. Ez viszont azt jelenti, hogy Németország kevesebb exportcikket szív fel, következésképpen gyengül a magyar export is - noha a magyar költségvetés tervezete épphogy tisztes német felívelésre alapozza növekedési terveit.
Összességében az áprilisi kivitel - szintén a leggyengébb az idei évben - 1794,7 milliárd forintra rúgott, gerincét a szállítóeszközök és gépek adták (934 milliárd forint értékben). A második legnagyobb exportcikk-kör a feldolgozott termékeké - ezekből 577,4 milliárd forintnyit szívott fel a külföld. Az élelmiszerek és italok a harmadik helyre szorultak - e portékákból 148,6 milliárd forint értékben fogyasztott a világ. Magyar nyersanyagot 60,7 milliárd forintért vásárolt a külföld, míg energiahordozókat 74,1 milliárd forintért. Mindenesetre a külkereskedelmi mérleg pozitív, ugyanis az áprilisi import 1681,2 forintra rúgott.