A WHO az AstraZenecával való oltás folytatását javasolja
A szakértők folytatják a kockázatok elemzését, amelyek az Egészségügyi Világszervezet közleménye szerint kisebbek, mint az immunizálás előnyei.
Az AstraZeneca brit-svéd gyógyszergyár és az Oxfordi Egyetem által kifejlesztett koronavírus elleni vakcinával való oltás folytatását javasolta szerdán Genfben kiadott közleményében az Egészségügyi Világszervezet (WHO), amely szerint az immunizálás előnyei „nagyobbak, mint a kockázatok”. A WHO szakértői bizottsága javasolta továbbá a Johnson and Johnson vakcinájának felhasználását olyan országokban is, ahol a SARS-CoV-2 nevű vírus több mutánsa is terjed. Az AstraZeneca/Oxford oltásának felhasználását több európai ország is felfüggesztette, miután néhány, a vakcinával beoltott embernél vérrögképződés alakult ki. Egyelőre nincs arra bizonyíték, hogy a tromboembóliás tüneteket a vakcina váltotta volna ki.  Az ENSZ egészségügyi szakosított szervezete közölte: vakcinabiztonságossági szakértői folytatják a kockázatok felmérését. A WHO Globális Vakcinabiztonságossági Tanácsadó Bizottsága (SAGE) alaposan mérlegeli az AstraZenecával kapcsolatos legfrissebb elérhető adatokat – áll a közleményben. „Mihelyst megtörtént a vizsgálat, a WHO azonnal nyilvánosságra hozza az eredményeket” – áll a szakértői bizottság zárt ajtók mögött tartott szerdai tanácskozása után kiadott közleményben. „Jelenleg a WHO úgy ítéli meg, hogy az AstraZeneca előnyei nagyobbak, mint a kockázatai, és az oltás folytatását ajánlja” – hangsúlyozták. Mint írták, a koronavírus elleni vakcinák más betegségek vagy egyéb okból történő halálozások valószínűségét nem csökkentik, így a világon harmadik leggyakoribb szív- és érrendszeri betegség, a trombózis és a mélyvénás trombózis előfordulási esélyét sem. Kiemelték, elterjedt gyakorlat, hogy az oltási programok során az országok a váratlan eseményeket jelzik és kivizsgálják, akkor is, ha azok nincsenek összefüggésben a vakcinákkal. A WHO rendszeresen egyeztet az Európai Gyógyszerügynökséggel (EMA) a koronavírus elleni vakcinák biztonságosságáról. A WHO a múlt hónapban vette fel a sürgősségi felhasználásra javasolt oltások listájára az AstraZeneca/Oxford vakcináját, szélesebb hozzáférést biztosítva így a fejlődő világ számára egy viszonylag olcsó oltóanyaghoz. Az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) a héten közölte, hogy 30 szokatlan vérrendszeri rendellenességről szóló jelentést vizsgál, amelyek az 5 millió AstraZeneca oltást felvettek körében jelentkeztek. Európa-szerte eddig 45 millió Covid-19-betegség elleni védőoltást szállítottak ki. Az Európai Unió gyógyszerfelügyeleti hatósága csütörtökön teszi közzé a megállapításait, de az EMA főigazgatója, Emer Cooke közölte, hogy nem látja okát, hogy meg kellene változtatni az AstraZeneca vakcinára vonatkozó ajánlást. Az AstraZeneca egyike a négy vakcinának, amelynek a felhasználását az EMA eddig jóváhagyta. A SAGE szakértői azt is közölték, hogy a Johnson and Johnson koronavírus elleni vakcináját azokban az országokban is javasolják, ahol a vírus fertőzőbb változatai is terjedek. A SAGE szerdán tette közzé hétfői tanácskozása eredményét. Az amerikai gyógyszergyár termékének sürgősségi alkalmazását pénteken javasolta az ENSZ-szervezet. „Javasoljuk a vakcina felhasználását azokban az országokban, amelyekben sok a változatok aránya, és amelyekben már adatok állnak a rendelkezésre az ezek által a változatok által okozott a SARS-CoV-2-járványnak ezen vakcina által történő kézben tartására” – közölte sajtótájékoztatóján Alejandro Cravioto, a szakértői bizottság elnöke. Összességében „az adatok felülvizsgálata után elmondhatjuk, olyan vakcinával rendelkezünk, amely biztosnak bizonyul” – mondta még Cravioto, hozzátéve, hogy a vakcinát 18 éven felülieknek ajánlják, felső „korhatár nélkül”. A WHO által eddig ajánlott vakcinák közül Johnson and Johnson az első, amelyet csak egyetlen adagban kell alkalmazni, hűtőszekrényben tárolható, és a gyártó vállalta, hogy önköltségi áron értékesíti. A szakértők szerint a Johnson and Johnsonnal történő oltás után legkevesebb 14 napot kell várni más betegségek elleni szérumok beadásával. A Johnson and Johnsont sürgősséggel engedélyezték február végén az Egyesült Államokban. Kanadában március eleje, az Európai Unióban pedig március 11. óta engedélyezett a felhasználása. Korábban csak a Dél-afrikai Köztársaságban alkalmazták.
A hét első napján 9401 koronavírusos beteget kezeltek a cseh kórházakban, közülük 2045 állapota volt súlyos. Mindkét esetben a tavaly március elején kirobbant járvány rekordmagas adatairól van szó - derült ki a cseh egészségügyi minisztérium honalapján szerda délelőtt nyilvánosságra hozott frissített kimutatásból.
Kedden a kórházban kezeltek száma 9006-ra, a súlyos állapotúak száma pedig 2016-ra csökkent. Mérsékelt javulást mutat a napi új igazolt fertőzöttek száma is. A laboratóriumi szűrések kedden 13 934 új fertőzöttet találtak, mintegy 1400-al kevesebbet, mint egy hete. A járvány terjedését mutató reprodukciós szám továbbra is egy alatt maradt, ami a kór terjedésének lassulásáról tanúskodik. Jan Hamácek belügyminiszter, az országos válságstáb elnöke szerdán közölte, hogy a kórházak folytatódó rendkívüli leterheltsége miatt a kormány egyelőre nem tervezi az érvényben lévő szigorú óvintézkedések lazítását. Megerősítette: a kormány kérni fogja a parlamentet, hogy engedélyezze a március 28-án lejáró szükségállapot újbóli meghosszabbítását. Kedden majdnem 44 ezer koronavírus elleni vakcinát adtak be. Az oltakozás december végi kezdete óta eddig összesen 1,7 millió adag vakcinát adtak be döntően idősebb személyeknek, illetve a kórházakban dolgozóknak, általában az egészségügyi személyzetnek, valamint tűzoltóknak és tanítóknak. A második adagot eddig 319 ezren kapták meg. Az oltási folyamat az utóbbi napokban felgyorsult, a beoltott személyek száma jelenleg már mintegy 1,4 millió. Csehországban csak az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által jóváhagyott vakcinákat használják, ezek 80 százalékát a Pfizer/BioNTech vakcinák teszik ki
Alaptalan és bizonyítatlan a vád, miszerint Oroszország beavatkozott a 2020-as amerikai elnökválasztásba - jelentette ki szerdán Dmitrij Peszkov, a Kreml szóvivője.
Peszkov arra reagált, hogy az amerikai Nemzeti Hírszerzés Igazgatójának Hivatala (ODNI) kedden jelentést tett közzé, amely szerint az orosz vezetés a kampány során megpróbálta lejáratni Joe Biden jelenlegi elnököt és a mögötte álló politikai erőt, a Demokrata Pártot. "A jelentést hibásnak tartjuk. Abszolút alaptalan és bizonyítatlan" - mondta az elnöki szóvivő. Peszkov hangsúlyozta, hogy Moszkvának nincs köze az amerikai elnökjelöltek elleni lejárató kampányokhoz, és nem avatkozott be a választásba. Sajnálkozását fejezte ki amiatt, hogy az ehhez hasonló vádakat az Egyesült Államok ürügyül használhatja fel Oroszország elleni szankciók bevezetéséhez. Mint mondta, Moszkva a büntetőintézkedések bevezetésével kapcsolatban az összes lehetséges forgatókönyvet figyelembe veszi, és kénytelen lépéseket tenni. Marija Zaharova külügyi szóvivő a Rosszija 24 hírtelevízióban "a hazugság és a dezinformáció következő adagjának" minősítette az állítólagos orosz beavatkozásról szóló amerikai titkosszolgálati jelentést. A 15 oldalas dokumentum szerint az orosz kormány - Donald Trump korábbi elnök szövetségesein és kormányán keresztül - "megtévesztő vagy megalapozatlan állításokkal" megpróbált beavatkozni a 2020. évi amerikai elnökválasztási kampányba Biden rovására.