Bár a rendőrség megszüntette a nyomozást Pikóékkal szemben, Péterfalviék folytatják az eljárást
A tényfeltárást, tényállást megállapító szakasz után döntenek az eljárás lezárásáról vagy annak hatósági vizsgálatként történő folytatásáról – mondta a NAIH elnöke.
Folytatja az eljárást a józsefvárosi adatkezelési ügyben a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) – közölte Péterfalvi Attila, a hatóság elnöke hétfőn az M1-en, azzal összefüggésben, hogy az ügyben a rendőrség lezárta a nyomozást. A műsorban az MTI összefoglalója szerint elhangzott, hogy sajtóértesülések szerint a megjelent bizonyítékok egyértelműen felvetik a jogsértés gyanúját, ezért a NAIH folytatja az eljárást; ha bűncselekményre utaló tények vetődnek fel, a hatóság azonnal megteszi a szükséges lépéseket. Péterfalvi Attila felidézte, hogy az adatvédelmi hatóság a helyi választási bizottság megkeresésére indított ellenőrzést az ügyben. A tényfeltárást, tényállást megállapító szakasz után döntenek az eljárás lezárásáról vagy annak hatósági vizsgálatként történő folytatásáról – fűzte hozzá, jelezve: utóbbi eljárás végén a NAIH akár pénzbírságot is kiszabhat vagy kötelezheti az adatkezelőt az adatok törlésére. Úgy vélekedett: a médiában megjelent felvételek alapján a történtek egyértelműen „megteremtik” a jogellenes adatkezelés valószínűségét. A NAIH elnöke azt mondta, hogy az aláíró ívek „duplikálása” – adatvédelmi megítélés szerint – a célhoz kötött adatkezelés szabályaiba ütközik. A felvételek szerint nemcsak az adatbázisok „duplikálása” fordult elő, hanem az ajánlóívek hátoldalára olyan adatok kerültek, amelyek gyűjtésére jogszerűen „semmilyen lehetőség sincsen” – közölte Péterfalvi Attila, majd úgy fogalmazott: „ebben a vonatkozásban (a NAIH) tovább folytatja az eljárást”.
Múlt héten a Népszava is megírta, hogy a rendőrség megszüntette a nyomozást Pikó András VIII. kerületi ellenzéki polgármesterjelölt és kampánycsapata ellen. A BRFK később a Mérce kérdésére azt is elárulta, hogy mi volt a megszüntetés oka: a cselekmény nem bűncselekmény.
Mint arról beszámoltunk, szeptember elején egy névtelen Magyar Nemzet cikk nyomán a rendőrség házkutatást tartott Pikó András kampánycsapatánál. A cikk azzal vádolta meg az ellenzéki jelölt stábját, hogy „üzemszerűen” rögzítik számítógépre az ajánlóíveken szereplő személyek adatait. Ennek alátámasztására mindössze egy fotót mutatott meg a Magyar Nemzet, amin az látható, hogy a kampányközpontban dolgozók némelyikénél laptop van nyitva. A fotó és a névtelen cikk alapján a helyi választási iroda feljelentést tett szeptember elején választás rendje elleni bűncselekmény és személyes adattal visszaélés elkövetésének gyanúja miatt. A rendőrség, amely korábban gyakran állította le a nyomozást a fideszes Kubatov-lista ügyében, szeptember 11-én nagy erőkkel kivonult a Pikóék kampányközpontjához, ahol tanúként kihallgatták Pikó Andrást illetve kampányfőnökét Udvarhelyi Tesszát és Erőss Gábor képviselő jelöltet. A kampányban dolgozók egyhangúlag állították, hogy nem követtek el jogsértést. Később a Fővárosi Választási Bizottság (FVB) egyhangúlag megváltoztatta a helyi választási bizottság Pikóékat elmarasztaló határozatát, kimondva: a kerületi választási iroda két, bizonyítékokkal nem rendelkező, csak feltételezéseken alapuló cikke alapján nem mondhatta volna ki, hogy jogsértést követtek el. A józsefvárosi Helyi Választási Iroda most sem hagyja annyiban, a Magyar Nemzettel közölte: a határozat nem jogerős, beadványukban kérvényezik a rendőrségi vizsgálat folytatásának elrendelését. Szerintük ugyanis a rendőrség „számos körülményt nem vizsgált kellő körültekintéssel, vagy figyelmen kívül hagyott.”
A részvételüket biztosra ígérők körében a hivatalban lévő főpolgármestert és az ellenzék jelöltjét egyaránt 38 százaléknyian támogatják.
Tíz nappal az október 13-i önkormányzati választások előtt zárult az Iránytű Intézet legfrissebb felmérésének adatfelvétele, mely alapján a kampány hajrájára Karácsony Gergely, az egyesült ellenzék főpolgármester-jelöltje behozta Tarlós István jelenlegi főpolgármestert, a kormánypártok jelöltjét – írja a 444.hu. A portál birtokába került, 2019. szeptember 30-október 3. között, 800 budapesti választópolgár telefonos megkérdezésével készült, +/-3%-os hibahatárú felmérés alapján
A felmérés szerint Puzsér Róbertre 4 százaléknyian szavaznának, míg Berki Krisztián támogatottsága mérhetetlen. Az adatok alapján mindössze 7 százaléknyi szavazó mondja, hogy biztosan nem szavazna. További 1 százalék érvénytelenül voksolna, 25 százaléknyian nem tudják, vagy nem válaszoltak a kérdezőbiztosnak. Így a bizonytalanok aránya 33 százalék. Az Iránytű mérése szerint
Azok körében, akik csak valószínűleg szavaznának, vagy valószínűleg nem szavaznának, Tarlósnak kicsivel nagyobb a támogatottsága, így elvben neki vannak mozgósítható tartalékai. Kérdés, hogy mennyi lehetőség van mozgósításra úgy, hogy a választók háromnegyede már most „nagyon mocskosnak” érzi a kampányt. És bár a bizonytalanok kétharmada ezért mindkét oldalt okolja, a Fideszt a 20, míg az ellenzéket csupán egy százalékuk tartja egyedüli felelősnek a kampány eldurvulásáért. Az Iránytű Karácsony Gergely kiszivárgott hangfelvételére is rákérdezett. Jellemző, hogy a hangfelvételről főleg az elkötelezett választók hallottak, az ellenzék és a kormány támogatóinak is 69 százaléka hallott róla. A meggyőzendő bizonytalanoknak viszont csupán a 42 százaléka. A felvétel különösebben nem befolyásolta a választókat. Azoknak a bizonytalanoknak, akik egyáltalán hallottak a felvételről, a 82 százaléka azt mondta, hogy érdemben nem változott a véleménye Karácsony Gergelyről. Ellenszenvesebb csupán 2 százalékuknak lett, 5 százalékuknak pedig inkább rokonszenves lett tőle. Az ellenzéki választók között 17 százalék azoknak az aránya, akiknek Karácsony rokonszenvesebb lett a felvétel kiszivárgása után. Az ellenzéki szavazók 52 százaléka szerint amúgy a felvétel inkább azt bizonyítja, hogy Karácsony tisztességes. Összességében a felvételről halló választók 23 százaléka szerint semmi új nem derült ki abból. 31 százalékuk szerint a felvételből inkább az derült ki, hogy Karácsony tisztességes – a bizonytalanok 30 százaléka gondolja ezt – míg azt, hogy Karácsony eleve hiteltelen volt, a választók 30 százaléka gondolja – javarészt kormánypártiak, a bizonytalanok 13, az ellenzéki szavazók 10 százaléka vallja csak ezt.
A Borkai Zsolt győri kollégájáról kiszivárgott igen kínos videókról is nyilatkozott a fővárosi főpolgármester: az ügy kevésbé érinti, "mert az nem Budapesten van".
A jövő évben utólag megoldják a 3-as metró légkondicionálását; lesz rá fedezet, ugyanis az Alstom-szerződésekből mintegy 36 milliárd forintot pereltek vissza - jelentette ki a kampányhajrában Tarlós István főpolgármester, aki a köztévé reggeli műsorában szólhatott a szavazókhoz.
Tarlós arról is beszélt, hogy a főváros vezetését 2010-ben 251 milliárd forintos adóssággal vették át, ebből 180 milliárd volt a Városháza közvetlen adóssága. A BKV-nál körülbelül 80 milliárdos működési adósságállomány volt. Ezt akkor, a Városháza adósságát pedig már ezt megelőzően átvállalta az Orbán-kormány - mutatott rá a főpolgármester.
Vagyis 2014-ben 0 forint adóssága volt a városnak - ebből lesz idén év végén 155 milliárd forintos tartozás, mint azt augusztusban megírta a Népszava. A főváros pénzügyi helyzete aggodalomra ad okot: jövőre Budapest adóssága megközelíti a 170 milliárd forintot, amely az adósságlimit 70 százaléka – vagyis a jövőben nem lesz lehetősége a városnak jelentős hiteleket felvenni. Eközben a főváros idei költségvetését 75 milliárd forintos hiánnyal hagyta jóvá a közgyűlés, amit nem igazán lehet kiegyensúlyozottnak nevezni. Az eladósodás tempóját szemlélteti az is: csak idén júliusban mintegy 17,5 milliárd forint folyószámlahitelt kapott a fővárosi önkormányzat az OTP Banktól.
A főpolgármester megjegyezte azt is, hogy a Lánchíd és környéke felújításánál van egy árvita, "de ilyen volt a 3-as metró infrastrukturális felújításánál is, adogatták vissza a túlárazott ajánlatokat, aztán a végén csak a helyére került a dolog".
Tarlósnak volt ideje kitérni arra is, hogy Budapest márciusban elnyerte az Európa legjobb úti célja címet. A turisztikai ipar fejlődése komoly szerepet játszik többek közt a Budapesten az utóbbi években kialakult lakhatási válságban, és sok szempontból egyre nehezebben élhetővé teszi a várost, de erről már nem beszélt a főpolgármester. Csak azt említette meg, hogy a brit gazdasági lap, az Economist szempontjai szerint ez lenne a legélhetőbb kelet-európai főváros.
Az ellenzéki lakhatási kampányról szólva Tarlós István példaként említette, hogy a zuglói képviselő-testület pár éve határozott évi száz bérlakás építéséről, de még egy sem épült meg, ellenben hetvenet eladtak a meglévőkből. Arról ugyancsak hallgatott Tarlós, hogy csak a 2014 és 2018 közti számokat nézve is az látszik: fillérekért, messze a piaci ár alatt adják el százával a fideszes önkormányzatok ingatlanvagyonukat. Belváros-Lipótváros önkormányzata négy év alatt összesen 244 lakóingatlant árusított ki, Terézváros 70, míg a VII. kerület 362 lakást, Józsefváros 327, míg a IX. kerület 243 lakóingatlant adott el jóval azok becsült piaci értéke alatt.
A kampányról szólva állította a főpolgármester, hogy ő az elvégzett munkáról és a jövőbeni tervekről próbált meg beszélni, de az ellenzék részéről "mindenről szó volt, csak erről nem. Arról nem beszélt, hogy megafonnal kiabálva hajtotta el Tordai Bence képviselőt - közben megsértve az értelmi fogyatékkal élő embereket is -, amiért Tordai vitára invitálta őt Karácsony Gergely főpolgármester-jelölttel.
Tarlós István arról is beszélt, hogy elkeserítik az utóbbi időkben napvilágra került esetek: a győri kevésbé érinti, "mert az nem Budapesten van", de a kiszivárgott hangfelvétel botránya és a kispesti "történet" az egész önkormányzatiságra, sőt az egész politikai elitre vagy politikára "rettentő rossz fényt" vet az emberek előtt. A főpolgármester kijelentette: ilyen kampányban, mint a mostani, harminc év alatt nem vett részt, azt borzasztónak, sunyinak és mellébeszélősnek tartja.