A következõ öt évben életre kelthetik a dinoszauruszokat
A dinoszauruszok hamarosan a való életben is itt sétálhatnak közöttünk? A Jurassic Park filmjének megalkotásában Spielbergnek segédkezõ amerikai paleontológus most új kutatási projektet jelentett be, amelyben „visszahozná az életbe a kihalt teremtményeket".
A dinoszauruszok legközelebbi élõ rokonait keresik

Most már nem csak a filmvásznon, hanem a valóságban is megelevenedhet Michael Crichton Õslénypark címû regénye. Az író eredetileg egy olyan történetet képzelt el, melyben egy végzõs diák újraalkotja az õslényeket. Ezt az ötletet mutatta be filmjében Steven Spielberg, ahol a tervezési munkálatokat Jack Horner paleontológus kísérte figyelemmel. Talán pont a szakember segítségével sikerült ennyire élethûre a több részes, kasszasikereket bezsebelõ Jurassic Park. Jack Horner nemrég azonban egy olyan projektet jelentett be, amelyben amerikai kutatók újjáalkotnák a következõ években ezeket a mára kihalt teremtményeket.

Most már csupán öt-tíz évnyire vagyunk a genetikailag módosított dinoszauruszoktól – mondta Horner a The Science News tudományos online portálnak, aki a Harvard és a Yale kutatóival dolgozik együtt a nem mindennapi projekten. – A dinoszauruszok legközelebbi élõ rokonait egy úgymond ellentétes irányú tervezés módszerével keressük, ahol egy picit „meg is javítjuk" õket, hogy ne nézzenek ki annyira félelmetesnek, mint egy dinoszaurusz.

Ugyanúgy újjáéledhetnének, mint a filmben

A tervek szerint Horner és csapata a teszteket a mai baromfiakkal kezdi, amelyeket több tanulmány a világot egykor uraló, hatalmas és félelmetes õslények közvetlen leszármazottjaként tart számon. A kutatást vezetõ Jack Horner véleményét sem véletlenül kérte ki a rendezõ négy Jurassic Park film rendezése kapcsán. Egy, a színfalak mögött zajló interjú során Michael Crichton író azt is elárulta, hogy a történet fõhõsét, dr. Alan Grant alakját a paleontológus és Philip J. Currie õslénykutató személyiségének keverékébõl alkotta.

Már amikor elõször kezdtem el dolgozni a Jurassic Park filmeken, akkor úgy gondoltam, hogy a dinoszauruszok ugyanúgy újjáéledhetnének, mint a filmben – mondta a 71 éves Jack Horner. – Elõször arra gondoltunk, hogy a megoldás talán tényleg pont a fosszíliákban található, megõrzött DNS maradványokban rejlik, de ez még egyáltalán nem biztos.
A filmben az InGen tudósai a dominikai borostyánban fennmaradt szúnyogok által kiszívott dinoszaurusz-vérben található DNS-eket klónozták.

Az örökítõanyag bomlási kora miatt lehetetlen?

Nagy kérdés azonban, hogy mennyi ideig maradhat épségben a DNS? A sejt halála után ugyanis az enzimek kezdik lebontani a nukleotidok közötti kötéseket (ezek alkotják a DNS gerincét), majd a lebontó mikroorganizmusok tovább gyorsítják ezt a folyamatot. A bomlás ütemét az egyes környezeti tényezõk (hõmérséklet, mikrobák jelenléte, oxigenizáltság) is felgyorsíthatják. A Koppenhágai és a Perth-i Egyetem paleogenetikusai néhány éve a fosszíliák kora és az örökítõanyag bomlási foka alapján 521 évben állapították meg a DNS felezési idejét.

Ez annyit tesz, hogy ötszázhuszonegy év alatt a mintában található molekulák vázát alkotó foszfodiészter kötések fele bomlik fel, még egyszer ugyanennyi idõ elteltével pedig felbomlik a maradék kötések fele, és így tovább – írja a Journal of Paleontology.
Ezek szerint dinoszauruszokat klónozni jelenlegi ismereteink szerint viszont csak a mozivásznon lehet.

A dinoszaurusz õsök genetikai kódját manipulálnák

Horner azonban úgy gondolja, hogy a baromfi, és más, modern kori madarak a saját DNS-ükben hordozzák dinoszaurusz õseik genetikai kódját. A kutatók ezt a „rejtjelet" szeretnék most manipulálni, hogy így fordítsák meg az evolúciós folyamatot. Olyan mutációkat szeretnének „kikényszeríteni", amelyek visszahozzák az õsi jellegzetességeket.
A dinoszauruszoknak hosszú farka, karja és ujjai voltak, ám a madarak az evolúció során elveszítették ezeket, és a kezek idõközben szárnyakká alakultak – magyarázta a paleontológus. – Ezért is vagyok róla meggyõzõdve, hogy a „csirkeszaurusz" tíz éven belül a földön járhat. Egyszerûen egy olyan madarat kell alkotnunk, amelynek az õseihez hasonló szája és fogai vannak.

Horner egy 2015-ös kutatási eredményre is hivatkozott, amely során a Harvard és a Yale tudósai egy madár fejét egy dinoszauruszhoz hasonlóvá alakították. Ahogy mondta, a kísérlet során alapvetõen annyit tettek, hogy egy éppen fejlõdõ embrióba néhány genetikai markert juttattak. A jelenlegi projekt során a farok megalkotása a legnehezebb feladat, ám Horner szerint néhány éven belül a terveik biztos sikerrel járnak. Addig azonban még rengeteg a bizonytalan tényezõ.
DNS fosszília dinoszaurusz Jack Horner Steven Spielberg õslény Jurassic Park