Igazi szupervihar lesz a legnagyobb amerikai katasztrófa
Kétszáz évente valószínûleg egyszer következik be, de akkor nagyobb kárt okoz, mint amilyent az 1930-as évek nagy gazdasági válsága. Ez a szupervihar, amely több száz milliárd dollárral vetné vissza a kaliforniai gazdaságot kockázatelemzéssel foglalkozó kutatók szerint.
Átlagosan kétszáz évente egyszer valószínû az, hogy olyan erõsségû vihar éri el az Egyesült Államok nyugati partját, mint amilyen 1861-1862-ben pusztított Kaliforniában. A különlegesen súlyos természeti csapás 1861 karácsony estéjén kezdõdött, negyvenöt napig tartott. Ezalatt annyi csapadék esett, hogy az áradások miatt a Sacramento-völgy gyakorlatilag beltengerré változott, tavak alakultak ki a Mojave-sivatagban és a los angelesi medencében. A katasztrofális vihar miatt a telkek egyharmada után nem lehetett beszedni az ingatlanadót, így a szövetségi állam csõdbe ment.

Hasonló, hurrikánerejû viharokat az ún. légköri folyamok okozhatnak. Ezek a légáramlatok ezer kilométeres távolságokra viszik el az óceánok páráját; meteorológiai szakkifejezéssel ezek a meleg nedves szállítószalagok. Az USA geológiai szolgálatának (USGS) kutatói pontosan az 1861-62-es katasztrófa hatásaiból kiindulva fejlesztették ki azt a szimulációt, amely a légköri folyók okozta viharok következményeit mutatja be (a modell a légköri folyó angol megfelelõje után az ARkStorm nevet kapta). A modellszámítás Los Angeles, San Diego és Orange megye, valamint a San Franciscói-öböl mentére terjedt ki. Ha megismétlõdne a másfélszáz évvel ezelõtti katasztrófa, akkor másfél millió embert kéne kitelepíteni errõl a sûrûn lakott vidékrõl.

^(Csapadékrekord: 228 milliméter esõ hullott Los Angelesben 2010 decemberében)

Egy ilyen szupervihar bekövetkezte, öt évre vetítve 627 milliárd dolláros kárt okozna Kalifornia államnak, csak a termelés és a szolgáltató szektor részleges vagy teljes kiesését számítva. Az elsõ évben 6 százalékkal ugorna meg a munkanélküliség. Mindez Adam Rose, a Dél-Kaliforniai Egyetem (USC) közpolitikai és fejlesztési tanszéke tanárának számítása az USGS modellje alapján (Rose vezeti az intézmény terrorcselekmények gazdasági kockázatelemzésével foglalkozó központját is). Egy ilyen szupervihar lenne az Egyesült Államok történetének legnagyobb kárértékû katasztrófája, ugyanis a végsõ számla több mint háromszorosa lenne annak a kárnak, amit a 2001-es World Trade Center elleni támadás és a 2005-ös Katrina hurrikán okozott. Az e két esemény miatt bekövetkezett gazdasági visszaesés egyenként 100 milliárd dollárba került - közölte az USC tanára.

A szupervihar nem valami furcsa, igen ritka természeti csapás: az USA geológiai szolgálatának kutatói szerint az ARkStorm-forgatókönyv bekövetkezte "várható, de talán elkerülhetetlen" esemény. Az USGS elemzõi szerint a vihar néhol 200 kilométer/órás széllökésekkel járna. Több ezer négyzetkilométeres területet borítana el a három, hatméteres árvíz. Több száz helyen következne be földcsuszamlás, utakat, autópályákat, épületeket téve tönkre. A vihar miatt megszûnne vagy akadozna az áramszolgáltatás, megsérülnének a víz- és szennyvízcsatornák, a helyreállítás több heti-havi munkába kerülne.

^(A nyíllal jelzett légköri folyam okozott áradásokat Kaliforniában 2005-ben. A lilával jelzett légrétegek a legnedvesebbek (A NOAA mûholdfelvételén bal oldalt a földrajzi szélességek, alul a hosszúságok láthatók))

Rose szerint valószínûvé teszi a százötven évvel ezelõttihez hasonló vihar bekövetkeztét az, hogy csak 2010 decemberében 228 mm csapadék hullott Los Angelesben (ez a magyarországi egész éves csapadékátlag körülbelül egyharmadának felel meg). Több mint száz évre visszamenõleg ez volt a legcsapadékosabb december a metropolisz történetében.

A légköri folyók kialakulásának oka a nagy hõmérséklet-különbség a trópusi és a sarkvidékek között. Emiatt sûrûn alakulnak ki alacsony légnyomású viharok a közepes szélességeken, és az ezek miatti erõs légáramlás viszonylag keskeny csatornába kényszeríti a nedves levegõt. Ez a légköri folyó, amelynek hosszúsága eléri az ezer, szélessége akár a négyszáz kilométert.

A természeti jelenség fontos szerepet játszik a bolygó vízkörforgásában, mert a megszokott módon kialakuló zivatarfelhõk nem szállítják ekkora távolságokra a nedvességet - hiszen, amint a vízcseppecskék túl nehézzé válnak, azonnal lehullanak, azaz elered a zápor, zivatar. Idõnként az is elõfordul - jegyzi meg az amerikai meteorológiai intézet, a NOAA -, hogy egy légköri folyó egyenesen a trópusokról szállítja a nedves levegõt észak felé. Ilyen esetben megnõ annak esélye, hogy árvízmennyiségû csapadék zúdul egy adott vidékre. A csapadék mennyisége szoros összefüggésben áll a globális felmelegedéssel, hiszen a felszínen melegebb óceánok több vizet párologtatnak - így a légköri folyók is több nedvességet szállítanak.
csapadékrekord extrém idõjárás árvíz természeti csapás természeti katasztrófa szupercella