Ilyenek lesznek a jövő kezelőfelületei
Aki látta, biztos emlékszik még a Különvélemény (Minority Report) című filmben látható számítógépre.
 Egy hatalmas, átlátszó kijelző előtt Tom Cruise egy kesztyű segítségével hadonászott, de nem ért hozzá egyszer sem: a számítógép a színész kézmozdulatait és kéztartását elemezte, majd ennek megfelelően pakolgatta ki a képeket, videókat, információkat a kijelzőre. Az ablakmozgatásnál nem a fejlécre kellett „kattintani”, hanem csak megragadni az ablakot, és eldobni a sarokba. Az adatbázisban való kereséshez is lapozás szerű csuklómozdulatokat kellett végezni: az egész hihető volt és nagyon-nagyon látványos.
Ha azt gondoljuk, ezt csak a film kedvéért csinálták, tévedünk. Ez a kezelőfelület konkrétan létezik, és egy egész cég dolgozik rajta. Kitalálója egy bizonyos John Underkoffler, aki nevet is adott a jövő kezelőfelületének: g-speak. A g-speak Spatial Operating Environmentet az Oblong cég mérnökeivel fejlesztette ki és minden tekintetben 3D-s technológiákra épül. A felhasználó mozdulatai, a kijelző, az adatok tulajdonságai mind a térben értelmezettek, és ahogy a cég oldalán található videóból is látszik, igenis lehet előny még akár táblázatkezelésnél is a 3D-s megjelenítés és a mozdulatokkal való vezérlés.

A jövőbe mutató technológia másik nagy előnye, hogy a szobában lévő összes eszköz összekapcsolódását feltételezi, vagyis ha például „megfogunk” egy adatot, mondjuk egy képet a nagy kijelzőn, és azt szó szerint átdobjuk a szoba másik sarkában található notebookunkra, akkor az valóban átkerül arra a notebookra, és azonnal meg is jelenik annak kijelzőjén. Természetesen ehhez még nem áll rendelkezésre megfizethető technológia, hiszen nagyon precíz és drága mozgásérzékelők, kamerák, kijelzők és egyéb eszközök sora szükséges ahhoz, hogy mindez a valóságban is működjön. A fejlesztők meglátása szerint ez a fajta új felfogás legalább akkora áttörést jelent az ember-gép kapcsolat terén, mint annak idején, 1984-ben az első, mindenki számára hozzáférhető grafikus UI (User Interface).

A test mint kontroller
Amíg azonban a holnapután technológiája csupán fejlesztői laborokban működik, a következő  generációs eszközök már a boltok polcain várják a vállalkozó kedvű felhasználókat. Az első komoly lépést ezen a területen a Nintendo tette meg évekkel ezelőtt a Wii-vel. A játékkonzol nem volt sem okos, sem erős, a játékok sem néztek ki olyan jól, mint a konkurens konzolokon, az egyedi mozgásérzékelős irányítás azonban kasszasiker lett. Most ugyanezt láthatjuk a Microsofttól Kinect néven, valamint a Sonytól Move márkanév alatt. A technológiák nagyjából egy kaptafára készültek, vagyis vannak mozgásérzékelő kamerák és akár szenzorok is, a játékos pedig a tévé előtt ugrálva irányítja virtuális karakterét.

A játékos világon kívül a PC-k és mobil eszközök területén óvatosabb, ám annál hasznosabb változásokat figyelhetünk meg. A PC-knél már általános a webkamera, amiket hamarosan egyre több szenzor fog kiegészíteni. Ezek segítségével a PC eddig nem tapasztalt „intelligenciára” tehet szert: észlelheti, ki és mikor ül le a gép elé, leegyszerűsödhet az azonosítás, a fényviszonyok és a jelenlét érzékelésével jelentősen javítható az energiagazdálkodás stb. Emellett egyre több asztali és mobil gépnél is megjelenik az érintőképernyő, ami – ha módjával használják – nagyon hasznos kiegészítése lehet a klasszikus egér-billentyű kombinációnak.

Alkalmazkodó  mobilok
A mobil eszközök terén nagyon komoly változást hoznak az újabb kezelőfelületek. Az érintőképernyő  ma már majdhogynem kötelező, ám az új multitouch kijelzők már korlátlan számú pontot képesek lesznek érzékelni. A szenzorok is látványos extrákat adnak a mobil készülékekhez: az új eszközök már érzékelik, hogy éppen hol vannak (zsebben, táskában vagy például az asztalon) és ehhez mérten változtatják meg a beállításaikat előre rögzített profilok alapján. Például az asztalon nem rezeg a telefon, a táskában viszont hangosabban csörög, a zsebben pedig éppen a rezgés erősebb.

A rengeteg szenzor és pozícionáló  eszköz által nyújtott adat segítségével hamarosan megvalósulhat az „intelligens” mobil eszköz, ami képes az aktuális felhasználási területhez alkalmazkodni. A GPS, wifi és 3G/4G cellaadatok alapján pontosan tudja, éppen hol vagyunk, a sebességünkből és egyéb környezeti tényezőkből megállapítja, mit csinálunk, majd ehhez mérten átszabja nemcsak a beállításokat, hanem akár a teljes kezelőfelületet. Például otthon univerzális távirányítóvá vagy éppen egyszerű VoIP telefonná alakul, ám amint beülünk a kocsiba, mobiltelefonként rákapcsolódik a Bluetooth kihangosítóra és a GPS felület is aktiválódik. A vonaton ülünk? A kezelőfelület multimédiás lejátszóvá alakul, amelyen könnyedén megtaláljuk kedvenc zenéinket, filmjeinket, amiket akár otthoni médiaszerverünkről is streamelhetünk a mobilunkra. Mindez ráadásul nem is a távoli jövő, a technológiák javarészt rendelkezésre állnak, és több cég is gőzerővel dolgozik azon, hogy mindez minél hamarabb elérhető legyen bárki számára.
Ha további érdekességek érdeklik az IT világ trendjeiről, lapozza fel a techline.hu szakmai támogatásával készült IT Plusz 2011 kiadványt, amelyet megvásárolhat az újságárusoknál vagy megrendelhet itt.
tévé klasszikus technológia film hvgplusz gps virtuális játékok érintőképernyő test játékos webkamera alatt telefon kijelző felület bluetooth okos 2011 Nintendo mobil mit teljes számítógép kapcsolat Látványos hasznos Egér mobil eszközök VoIP Átlátszó Azonosítás felhasználó Wii drága adatok eszközök billentyű érdekességek egyszerű wifi cég Techline vezérlés Jövő játékkonzol