Az Újpesti kocsiszín Angyalföldön és az Angyalföld kocsiszín Újpesten...
...meg a Kispesti textilgyár, mely soha sem volt Kispesten
A Kispesti Textilgyár egy korabeli képeslapon (forrás: Wikipédia)

Amikor a múltkori posztban írtam Rákospalota-Újpest vasútállomás hovatartozásáról, azt hittem, valami nagy érdekességet mutatok nektek, de amiket küldtetek kommentben és levélben, azok messze felülmúlták az én sztorimat (csak zárójelben jegyzem meg, hogy azóta bebizonyosodott a gyanúm, miszerint a fenti vasútállomás egy időben biztosan Újpesthez tartozott - pl. 1992-ben -, úgyhogy aki így tudta, az nem sokat tévedett, csak lemaradt egy későbbi határmódosításról).

A mostani posztban néhány különös elhelyezkedésű intézményt mutatok be - többségét a javaslataitok alapján -, melyek nem ott vannak, ahová a nevük alapján saccolnád őket.

A Kispesti Textilgyár Pestszentlőrincen

Az megvan, hogy a Kispesti Textilgyár (Kistext) valójában Pestszentlőrincen van? Címe: XVIII. Fáy utca 2. A különös történetbe Heilauf Zsuzsanna történész, a lőrinci helytörténeti gyűjtemény vezetője avatott be minket.

Tehát volt Szentlőrincpuszta (korábban, még a török idők előtt Szentlőrinc falu), amelyből egy XIX. századi parcellázás során kihasították a későbbi Kispestet. A maradék Szentlőrincpuszta először Vecséshez, majd Kispesthez tartozott. Kispest egy évtizedig vitázott a lőrinciekkel a határvonalon, és csak 1910-től vált önállóvá Pestszentlőrinc mint nagyközség. A vita ideje alatt alapították a Kispesti Textilgyárat – ami mindig is Lőrincen volt – de a neve megmaradt kispestinek.

Ipartörténeti előzményként még annyit hozzáfűznék, hogy a Budapest Lexikon szerint a gyárat Klein Gyula, Popper Samu és társai alapították, s 1907-ben vette át a Kispesti Textilgyár.

A Kispesti Textilgyár 1913 előtt (forrás: XX. század.hu)

Az Újpesti kocsiszín Angyalföldön és az Angyalföld kocsiszín Újpesten

Azt alighanem mindenki fejből vágja - de a közlekedésbarátok mindenképpen -, hogy az Újpesti kocsiszín (vagyis villamosremiz) Angyalföldön található (XIII. Váci út 201.), míg az Angyalföld kocsiszín Újpesten (IV. Pozsonyi út 1).

A magyarázat nem annyira logikátlan, ha felidézzük, hogy a közlekedési útvonalak jelentős épületei néha arról a társaságról, vagy annak útirányáról kapták a nevüket, amelynek a tulajdonában volt az adott vonal. A Déli pályaudvar nem azért déli, mert Budapest déli részén van, hanem azért, mert a Déli Vaspályatársaság üzemeltette.

Az angyalföldi Újpest kocsiszín - ismeretlen szerző képe a villamosok.hu-ról

Amikor az újpesti lóvasutat átadták (1866) még nemhogy Angyalföld nem létezett, de Budapest sem: a három város majd csak 1873-ben egyesül (na jó, Engelfeld azért felfedezhető a korabeli térképeken). Mivel a lóvasút Újpestre ment, ráadásul a vonalat kezdetben "Pest Uj pesti lóvonatú vasútnak" hívták (a vállalatot pedig Pesti Közúti Vaspálya Társaságnak), kézenfekvő volt, hogy a remízt - ami az akkori közigazgatás szerint Pest városában épült fel - újpestinek nevezzék. (A teljes sztorihoz hozzátartozik, hogy az 1866-ra felépített lóvasúti telephelyet lebontották, és a helyén épült fel a villamoskocsiszín a vonal "villamosítása" után).

Az 1896-ban felépült, helyrajzilag Újpesten lévő másik, ma is működő remízt értelemszerűen nem lehetett újpestinek nevezni, hiszen abból már volt egy. Így adódott, hogy - bár a villamostársaság nevében ezúttal nem szerepelt ez a név, mégis az Angyalföld kocsiszín nevet kapta (egyébként addigra Rákospalotán is épült egy remiz).

Nagy kérdés egyébként, hogy mióta használatosak ezek a nevek a remízekre? Az Angyalföld kocsiszínt például nemrég egy középkorú ismerősöm "búrtelep" néven említette (búr=a villamostársaság nevének rövidítéséből: Budapest-Újpest-Rákospalotai Villamos Közúti Vasút Rt.) eredetileg ugyanis ez volt a kocsiszín neve. Krizsán Sándor közlekedéstörténész (Újpest közlekedésének neves kutatója) szerint hivatalosan az 1950-es években kaphatta az Angyalföld kocsiszín (illetve még hivatalosabban: Angyalföld forgalmi telep) nevet, mikor már évtizedek óta újpestinek nevezték a Váci úti telephelyet.

Az újpesti Angyalföld kocsiszín - volt "búrtelep" területén található lakóház (fotó: Fejes Balázs - villamosok.hu)

Hamster elveszett villamosvonalakat bemutató oldalain más szerepel magyarázatként. Szerinte a kocsiszín már eleve újpesti területen épült, s a határ egy későbbi kiigazítás során került északabbra, vagyis utólag kebelezte be Angyalföld a remizt, de a nevét meghagyták. Ezt az elméletet nem tudtam alátámasztani térképek alapján, és az 1843-46-ban kihelyezett pesti határkövek sem igazolják, de kizárni sem tudtam, hogy néhány évig, évtizedig valóban Újpesté lehetett ez a földdarab, talán épp akkor, amikor a remiz a nevét kapta.

Az újpesti kocsiszín egyébként már évtizedek óta nem működik, helyén egy szupermarket van. Ezt a fotóalbumot ajánlom megtekintésre annak, aki a szomorú utolsó villamosos képekre kíváncsi.

Az Angyalföldön található Újpest kocsiszín végóráiban a megszűnés előtt (fotó: Wagner Attila A villamosok halála c. albuma)

Tétényliget: egy település, amit a MÁV talált ki

Török Máté olvasónk hívta fel a figyelmem erre az érdekességre: van egy vasúti megállóhely Budapest XXII. kerülete és Érd érdligeti városrészének határán. Korábban Nagytétény-Érdligetnek hívták, a Vasútállomások.hu szerint 2010 utolsó napjaiban keresztelték át Tétényligetre, ami valójában csak fantázianév, mivel ilyen település vagy városrész nem létezik. De hol van ténylegesen a megálló?

Annak ellenére, hogy az állomás közelében lévő házak mind Érden vannak, és az odavezető Tétényi utca is Érdhez tartozik (az a határ Érd és Budapest között), maga a vasútállomás közigazgatásilag Budapest XXII. kerületében van (bár ezt maga a MÁV sem tudja, mert a vasútállomás keresőjében csak annyi szerepel, hogy cím: Nagytétény-Érdliget n. a.)

Nagytétény-Érdliget állomásépületét 2005-ben bontották el - utána lett az állomás Tétényliget (Meszár András fotója a vasútállomások.hu oldalról)

Rákosszentmihály vasútállomás Alsórákoson

És ha már vasútállomás, Rákosszentmihály: ez az állomás a XIV. kerület Alsórákos városrészében található, erre Lápi Piréz olvasónk hívta fel a figyelmem kommentben. Pontos címet nem tudok mondani, mivel személyforgalom már több mint fél évszázada nincs az állomáson, vélhetően emiatt a MÁV vasútállomás-keresője szerint ilyen állomás nincs is (egyébként szerintem a cím valami ilyesmi lehet: XIV. Öv utca helyrajziszám).

Az épület magárahagyatottságát kitűnően érzékelteti Legát Tibor zseniális vasútállomás-sorozata is a Magyar Narancsban, ahol A neve: senki - Rákosszentmihály címmel írta meg a történetét. Amúgy annyira nem különleges az állomás elhelyezkedése, ugyanis a körvasutat (hivatalosan Budapest bal parti körvasút) Pest város határvonalának legészakibb szegletéhez passzítva építették, s ez a határ kevés módosítással ma is fennáll, tehát mindaz, ami ettől délre esik, az Agyalföld, Zugló és Kőbánya területén fekszik, e fölött pedig az 1950-ben Budapesthez csatolt elővárosok találhatók.

Vagyis a körvasút valamennyi volt és jelenlegi állomása az 1950 előtti Budapesten található (így pl. a már lebontott Pestújhely megálló is a XIV. kerületben volt).

Vicces képeslap Rákosszentmihály körvasúti állomásról. Az állomásépület ma már nem így néz ki, és valószínűleg egy év alatt sem fordul meg ott ennyi ember, mint itt a levelezőlapon (forrás: vasútállomások.hu)

Székesdűlő-házgyár, Dunakeszi

A Székesdűlő-házgyár történetében kicsit bizonytalan vagyok, lehet, valójában nem is tartozik ide az eltévedt közületek közé. Székesdűlő ugyanis Budapest IV. kerületének legészakibb városrésze, a házgyár hatalmas területe azonban mindig is Dunakeszihez tartozott.

Ugyanakkor nem egyértelmű számomra - és ha valaki okosabb ebben, kommentben elárulhatná -, hogy Székesdűlő mint földrajzi terület pontosan hol helyezkedik el? Igazodik vajon a csak jóval később létrejött Újpest város, illetve Budapest IV. kerületéhez, vagy azon túl terjeszkedik, és része Dunakeszinek is? Mindenesetre az igazsághoz hozzátartozik, hogy a gyárat nevezték Dunakeszi házgyárnak is, illetve 1969-es létrehozásakor III. sz. házgyár névre is hallgatott.

Természetesen mint házgyár már a rendszerváltás környékén lehúzta a rolót, de mint ipari terület megmaradt mindmáig több vállalkozásnak adva helyet, és számos elnevezése közül a Székesdűlő-házgyár is fennmaradt. Fénykorában egyébként ebből a gyárból kerültek ki Újpest, Újpalota és számos más lakótelep elemei, az úgynevezett "szovjet típusú panelházak" sokasága.

Ha nem is sikerült valamennyi, általatok javasolt érdekességet feldolgoznom, azért ne csüggedjetek, a sorozat folytatódik, előbb-utóbb a legizgalmasabb témákat olvashatjátok az Urbanista blogban. Addig is a lenti felhívás tovább él:

  Ha tudsz olyan budapesti kerület- vagy városrészhatárról, ami érdeklődésre tarthat számot különös, vagy kevésbé közismert vonalvezetése, kialakulásának története vagy környezete miatt, és megírod a palotabarat@gmail.com címre, vagy ide kommentben, megköszönöm és igyekszem utánajárni. Úgyszintén várom a helyi legendákat (akár igazak, akár nem), közismert tévedéseket is, melyek budapesti határral kapcsolatosak.
xviii. ker képeslap pestszentlőrinc rákosszentmihály vasútállomás kispest érd iv. ker Urbanista határjárás xxii. ker városnegyedek székesdűlő kerülethatárok tétényliget vasútállomás angyalföld xiii. ker újpest rákosszentmihály xix. ker xiv. ker xvi. ker nagytétény