Nem gyógyult rákos gyermek Amerikában
Több mint két év alatt egyetlen gyermeket sem utaztatott ki a Délnyugat-floridai Gyermekkórházba kezelésre a Gyermekrák Alapítvány Egyesült Államokban bejegyzett szervezete annak ellenére, hogy Balogh István alapítványi elnök korábban a sajtónak éppen ezzel a tevékenységgel kívánta bizonyítani, hogy alaptalanul támadják őket - írta keddi számában a Magyar Nemzet.
A lap egy 2012. január 31-én kelt dokumentumra hivatkozva közölte: a felek arra vállalkoztak, hogy a magyarországi Gyermekrák Alapítvány Amerikában alapított szervezetén, a Children Cancer Foundation-ön keresztül lehetőséget keresnek, hogy rákban szenvedő gyermekeket az Egyesült Államokban juttassanak kezeléshez, illetve mindkét országban közös rendezvényekkel segítsék őket.
A Magyar Nemzet megkeresésére a Lee Memorial Health System sajtóosztálya, amelynek tagja a Délnyugat-floridai Gyermekkórház, azt közölte: valóban létrejött együttműködési szerződés az alapítvánnyal 2012-ben, azóta azonban egyetlen gyermek sem érkezett kezelésre Magyarországról.
A közös munka híve, Szőnyi György a Szülészeti-Nőgyógyászati Prevenciós Tudományos Társaság főtitkára azzal kapcsolatban mondta ezt lapunknak, hogy egy július elsejétől hatályba lépő miniszteri rendelet szerint bizonyos esetekben a várandós nők maguk választhatnak: a kilenc hónapot orvos, vagy szülésznő kísérje végig.
Az első vizsgálat, vagyis a terhesség megállapítása minden esetben a nőgyógyász feladata lesz, akinek ekkor kell döntenie arról, hogy mindenképpen a felügyelet alatt maradjon-e a kismama. Ha szociális vagy egészségi okok miatt nincs szükség a fokozott figyelemre, a nő átigazolhat egy szülésznőhöz.
Az érvelés szerint a várandósság megállapítása és az erre vonatkozó rizikóbesorolás továbbra is az orvos hatáskörében marad. Az új jogszabály szerint a kötelező vizsgálatok a terhesgondozási könyvben szerepelnek majd, abba - az eddigi gyakorlattól eltérően - már a szülésznők is tehetnek bejegyzéseket.
Erre mostanáig nem volt lehetőségük a szülésznőknek, így a rendelet életbelépésétől megszűnik a várandósok eddigi "felesleges küldözgetése" a védőnőkhöz. Csakhogy a védőnő és a szülésznő feladata más, ráadásul a szakemberek az együttműködésben és nem az egymás kizárásában értenek egyet.
Szőnyi György szerint a terhesség elején még nagyon sok, későbbi problémát nem lehet kiszűrni, később olyan gondok adódhatnak, amelyekről a kezdeti időszakban az orvosnak fogalma sem lehet. Mint mondta, biztosan lesznek olyan páciensek, akik élni fognak majd ezzel a lehetőséggel, de az biztos, hogy nem nagy számban.
"Az egészet nem is tartom életszerűnek". Elismerte, nem jellemző, hogy egy szülésznő végig részese a terhesgondozásnak, pedig egy nő testileg, lelkileg jobban át tudja érezni a kismama szerepét, problémáját. Olyan szülésznő is van, aki biztonsággal levezényel egy szülést. De a terhesség és a szülés közben is adódhatnak olyan helyzetek, amikor az orvost szükség van.
A szülésznő vagy orvos helyett a szülésznő és orvos közös, együttes munkáját kellene erősíteni - jelentette ki Szőnyi György, aki megjegyezte azt is, az otthonszülés mellett is erős volt a lobbi, végül a kismamáknak mégis csupán fél százaléka választja ezt a megoldást. A főtitkár szerint az új miniszteri rendeletnek is hasonló lesz az eredménye.
Ugyanezen a véleményen van Csetneki Julianna, a Magyar Ápolási Egyesület szülésznői szekciójának elnöke. A jogszabály rögzíti, csak azok a szülésznők végezhetnek terhesgondozást, akik valamelyik felsőoktatási intézmény alapképzési szakán vagy főiskolai karán szereztek megfelelő szakképesítést, emelt szintű vagy felsőfokú szülésznő szakképesítéssel rendelkeznek, illetve azok, akik egészségügyi szolgáltatónál szülésznőként foglalkoztatnak, vagy rendelkeznek a szülésznői tevékenység végzésére jogosító, érvényes működési engedéllyel és felelősségbiztosítással.
Ám ilyen lista egyelőre nincs, vagyis a kismamák nem tudnak honnan választani. Vannak kollégák - mondta-, akiknek nincs meg az előírt végzettségük, ők nem dolgozhatnak a szülőszobán, hiába választja ki őket a kismama. Mások pedig kizárólag szülőszobán dolgoznak, a terhesgondozás nem tartozik a feladatukhoz. A jogszabály júliusban lép életbe, de a munkaszervezési problémákról eddig még senki nem beszélt - mondta.
Megjegyezte azt is, a jól felkészült szülésznők a három műszakos munkájukért 100-120 ezer forintot keresnek. A rendelkezésre állásért, vagyis azért, hogy a szülésznőt akár éjjel 11 órakor is behívhatják a vajúdó kismamához, a szülésznő is pénzt fog kérni - jegyezte meg Csetneki Julianna. Kijelentette: nem működhet az, hogy egy várandós kismamát a terhesség megállapítása után kizárólag a szülésznő kezelje, szerinte ezt a felelősséget nem sok kolléga vállalja.
Kell ugyanis egy olyan felelős személy - az orvos -, aki a legveszélyeztetettebb időszakot, az első három hónapot végig felügyeli. Arra egyébként nem is szól egy szülésznő képzettsége, hogy ezt a feladatot átvegye, különböző vizsgálatokra küldje a várandós nőt. Amikor a terhesség már túl van az első három-négy hónapon, akkor nyugalmasabb időszak következik, ekkor veheti át a feladatot a szülésznő.
Ám még ebben az esetben is az első apró, problémás jelnél vissza kell, hogy utalja a kismamát az orvoshoz. Amiben viszont nagy szerepük lehet: a szülésre felkészítő tanfolyamok megtartásában, a szülő nő fogadásában. Nagyon sok jó és tapasztalt szülésznő dolgozik, a szülés megindulásától is vizsgálhatják a kismamát.
De ez egy most is működő gyakorlat, az orvos sokszor már csak a szülés megindulásakor jelenik meg, vagy dönt például a császármetszésről. Csetneki Julianna szerint a szülészorvos és a szülésznő feladata "soha nem lesz ilyen sarkosan elválasztva". Nagyon kevés olyan édesanya lesz, aki a terhesség megállapítása után ne szeretne orvossal találkozni,  még ha semmi baja sincsen.
Mint kiderült, a munkanélküliség okai között szerepel, hogy nem éri meg messzebbre utazni az ajánlott fizetés miatt, vagy nincs megfelelő tömegközlekedés a környéken. Másoknál az volt a gond, hogy túl sokan keresnek munkát, miközben alig van álláslehetőség.
A munkanélküliek támogatása nem volt könnyű feladat. Koltai Luca, a szervezet munkatársának összeállítéséből kiderült, a segélyen, közmunkán élők helyzetét - saját problémáikon túl - nehezíti, hogy a munkáltatók nem akarnak új embert felvenni, a dolgozók pedig inkább az alacsonyabb szintű biztonságot, mint a határozott időre szóló, sok erőfeszítést igénylő, de jobb munka- és fizetési feltételeket választanák. Koltai Luca kitért a munkanélküliek helyzetére is.
A közmunkába állandóan visszatérők iskolai végzettsége nagyon alacsony, 58 százaléknak nincs szakmája, a közfoglalkoztatás jelentette nekik a legbiztosabb munkahelyet, 20 százalékuknak soha nem volt bejelentett munkahelye. A pályakezdő korban lévők iskolai végzettsége a legalacsonyabb, 71 százalékuknak legfeljebb 8 általános iskolai végzettsége van, további 15 százalékuk szakmunkás vagy szakiskolai végzettséggel rendelkezik, és a fiatalok 80 százalékának nincs szakmája.
Az idősebbek, vagyis a 36 éven felüliek - főleg férfiak - többsége csak az általános iskolát végezte el, míg másoknak szakmájuk is van. Többségüknek volt tartós bejelentett munkája. Azért, hogy a családjuknak pénzt szerezzenek, alkalmi munkát vállalnak, a nem bejelentett foglalkoztatástól sem riadnak vissza, és akár a lakóhelytől távol is dolgoznak. Ők a legbizakodóbbak, vannak terveik, akár másfajta munkavállalás, akár vállalkozás vagy külföldi munkavállalás - derül ki a felmérésből.
Mint kiderült, a munkanélküliség okai között szerepel, hogy nem éri meg messzebbre utazni az ajánlott fizetés miatt, vagy nincs megfelelő tömegközlekedés a környéken. Másoknál az volt a gond, hogy túl sokan keresnek munkát, miközben alig van álláslehetőség. A munkanélküliek támogatása nem volt könnyű feladat. Koltai Luca, a szervezet munkatársának összeállításáből kiderült, a segélyen, közmunkán élők helyzetét - saját problémáikon túl - nehezíti, hogy a munkáltatók nem akarnak új embert felvenni, a dolgozók pedig inkább az alacsonyabb szintű biztonságot, mint a határozott időre szóló, sok erőfeszítést igénylő, de jobb munka- és fizetési feltételeket választanák.
Koltai Luca kitért a munkanélküliek helyzetére is. A közmunkába állandóan visszatérők iskolai végzettsége nagyon alacsony, 58 százaléknak nincs szakmája, a közfoglalkoztatás jelentette nekik a legbiztosabb munkahelyet, 20 százalékuknak soha nem volt bejelentett munkahelye. A pályakezdő korban lévők iskolai végzettsége a legalacsonyabb, 71 százalékuknak legfeljebb 8 általános iskolai végzettsége van, további 15 százalékuk szakmunkás vagy szakiskolai végzettséggel rendelkezik, és a fiatalok 80 százalékának nincs szakmája.
Az idősebbek, vagyis a 36 éven felüliek - főleg férfiak - többsége csak az általános iskolát végezte el, míg másoknak szakmájuk is van. Többségüknek volt tartós bejelentett munkája. Azért, hogy a családjuknak pénzt szerezzenek, alkalmi munkát vállalnak, a nem bejelentett foglalkoztatástól sem riadnak vissza, és akár a lakóhelytől távol is dolgoznak. Ők a legbizakodóbbak, vannak terveik, akár másfajta munkavállalás, akár vállalkozás vagy külföldi munkavállalás - derül ki a felmérésből.