Az amerikai részvénypiac úgy pörög, mintha 1999-et írnánk
Az amerikai részvénypiac ma egyre jobban hasonlít arra, amilyen állapotban 1999-ben volt. A részvényárfolyamok töretlenül emelkednek, miközben a vállalatok nem teljesítenek jobban, csak a tõzsdei értékük drágul. Jelenleg még nagyon pörög a buli a tõzsdén, de a 20 évvel ezelõtt kipukkadt internetbuborék intõ jel lehet.
Az elemzõi számítások szerint idén az amerikai vállalatok nyereségei nagyjából 5 százalékkal nõhetnek. A részvénypiaci ralit elnézve ez igen alacsony szám, fõleg, hogy az év eleji prognózist általában csökkenteni szokták év közben – írja a MarketWatch-on megjelent elemzésében Vitaliy Katsenelson, a denveri Investment Management Associates befektetési igazgatója.

A cégek gyenge teljesítménye azonban szinte egyáltalán nem mozgatja meg a befektetõket, akik egyelõre még töretlenül élvezik a részvénypiaci profitokat. Mi több, ezt a hangulatot maguk a vállalatok is fûtik, amelyek egyre több hitelt vesznek föl, hogy finanszírozni tudják a részvény-visszavásárlásaikat. Következésképpen a cégek lényegében mesterségesen fûtik az árfolyam emelkedéseket.

Mindeközben az amerikai gazdaság nagyjából 4 százalékkal bõvült 2019-ben. Ez egyáltalán nem rossz teljesítmény, azonban árnyalja a képet, ha azt nézzük, hogy közben a nemzeti adósságállomány 5,6 százalékkal emelkedett. Az ország GDP-arányos adóssága pedig már átlépte a 100 százalékot.

Innen nézve pedig elég furcsának tûnhet, hogy a 10 éves lejáratú állampapír hozama az elmúlt idõszakban 2,6 százalékról 1,8 százalékig csökkent – vagyis miközben az USA egyre jobban el van adósodva, egyre olcsóbban vehet föl hitelt a piacról.

Még tovább fûtötte a részvénypiacokat, hogy az amerikai jegybank szerepét betöltõ Fed 2019 második felében újabb lazítással élénkítette a gazdaságot. A Fed politikája azonban sokakban felveti a kérdést, mit tehet majd a jegybank, ha valóban beüt egy recesszió? Általában is nagy kérdés a nagy nyugati jegybankokkal kapcsolatban, hogy az extrém laza politikák után hova lehet majd még lazítani, ha esetleg tényleg elérkezik a recesszió.

Noha jelenleg nincsenek olyan internetrészvények, mint 1999-ben voltak, a környezet kísértetiesen hasonlít az összeomlás elõtti idõszakra. Elég csak olyanokra gondolni, mint a kannabisz vagy a mûhús részvények körül kialakuló buborékok, amelyek már most elkezdtek kipukkadni. Szintén óvatosságra inthet, hogy a tõzsdére lépõ szupersztár startupok (erre az Uber a legjobb példa) is egyre nagyobb csalódást okoznak a befektetõknek.

Ehhez jön még, hogy közben nulla körüli a kamatkörnyezet, a piac tele van likviditással, a kockázatvállalás pedig szinte töretlen, aminek következtében a profitéhes (és már-már elvakultan optimista) befektetõk egyre kockázatosabb eszközökbe fektetnek, veszélyes buborékokat kreálva.

Az elemzés szerint tehát a legnagyobb gondot az jelentheti, hogy a befektetõk, csakúgy, mint 1999-ben, nem akarják elhinni, hogy a buli véget érhet. A nagy felfutás azonban egyszer mindig véget ér, és akkor kiderül, ki mennyire tudta fedezni magát a kockázatokkal szemben.
USA befektetés buborék részvény