Igazuk van, de lapjuk nincs
Miközben a rendőrség valóban nyomoz a megmásított Orbán-interjú ügyében, amely kapcsán a múlt héten több újságírótól is megvált a Pannon Lapok Társasága, a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete jogi segítséget ajánlott az elbocsátottaknak, szerintük ugyanis az eset példája a primitív munkáltatói bosszúnak. Eközben a bíróság kimondta: a Mediaworks jogsértően zárta be a Népszabadságot, ám a lap újraindítására továbbra sincs lehetőség.
Jogi segítséget nyújt a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezete (PDSZ) a meghekkelt Orbán-interjú miatt kirúgott újságíróknak a munkaügyi pereik során. Mendrey László elnök lapunk megkeresésre emlékeztetett, a Pannon Lapok Társasága (PLT) kirúgásuk előtt fél napig vallatta a Fejér Megyei Hírlap és a Veszprémi Napló munkatársait, érintettségüktől függetlenül, amivel a szakszervezet álláspontja szerint megsérthették a munkavállalók jogait. Mint fogalmazott: a PDSZ-nek remek jogásza van, s jövő héten fognak leülni az érintettekkel egyeztetni a további menetrendet. Mivel nem szakszervezeti tagokról van szó, a segítségnyújtáshoz a választmány beleegyezése is kellett, a testület pedig ezt egyhangúlag megadta. "Kötelességünk szót emelni a munkáltatói önkény ellen.
Az elbocsátott újságírók esete tipikus példája a primitív munkáltatói bosszúnak" - vélte Mendrey. Eközben a Sajtószakszervezet közölte: a PLT-s intézkedések a kollektív bűnösség elfogadhatatlan elvén alapulnak, a valós vezetői felelősség elkenésére irányuló túlkompenzáló ügybuzgóságnak. A szervezet kifejtette, székesfehérvári titkárhelyettese, Klecska Ernő ügyében sem egyeztettek az érdekvédőkkel, nem tájékoztatták őket a Fejér Megyei Hírlap lapszerkesztőjének elbocsájtásáról.



Az interjú ügyében egyébként már a nyomozás is megkezdődött információs rendszer vagy adat megsértése bűntett gyanúja miatt - erősítette meg a Népszava egyik helyi forrása. A Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság december 28-án rendelt el nyomozást a megmásított kormányfői interjú miatt, egyelőre ismeretlen tettes ellen. Állítólag a napokban elkezdik a tanúk kihallgatását, információink szerint eddig egy tanút hívtak be kihallgatásra. Az elkövetőt akár öt év börtönre is ítélhetik - már ha megtalálják. Ismert, a PLT Fejér Megyei Hírlapjában december 24-én közölt Orbán-interjút négy helyen "kiegészítette" egy máig ismeretlen személy. A jogilag megkérdőjelezhető módon zajlott belső vizsgálat szerint ugyanakkor a "hamisítás" a veszprémi Napló szerkesztőségében történt, aminek következtében a Napló két, a Fejér Megyei Hírlap három munkatársát elbocsátották. Emellett kirúgták a PLT gazdasági ügyvezető igazgatóját is, bár a társaság később tagadta, hogy az Orbán-interjú miatt.



Eközben a bíróság másodfokon is elmarasztalta a Mediaworks Zrt.-t, amiért a Mészáros Lőrinc közelébe került cég a munkavállalók előzetes tájékoztatása nélkül döntött a Népszabadság felszámolásáról, és a munkavégzés alóli felmentésről - közölte a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ). A bíróság kimondta, hogy jogszerűen működött üzemi tanács a cégnél. Danó Anna, a Népszabadság üzemi tanácsának elnöke a TASZ segítségével indított eljárást a Médiaworks ellen a cég Munka Törvénykönyvét sértő eljárása miatt. Az elsőfokú döntést támadó fellebbezésében a kiadó kétségbe vonta az üzemi tanács létezését, valamint a testület elnökének a legitimációját is. Vitatták azt is, hogy a törvény értelmében egyáltalán kötelesek lettek volna a Népszabadság munkavállalóit tájékoztatni. A bírósági döntés után Danó úgy összegzett: "igazunk van, lapunk már nincs. A cég számára pedig vállalhatónak bizonyult ez a jogsértés a Népszabadság felszámolásáért". Nincs ugyanis olyan jogi eljárás, amellyel felléphetnének a médiapiaci átalakításokkal szemben. "A munkavállalók törvényben biztosított jogainak érvényesítésével azonban közvetve az újságírók jogai mellett állhattunk ki. A kiadó eljárása törvénytelenségének bírósági megállapítása megmutatja, hogy még a magyar jog szerint sem lehetett volna úgy megszüntetni a lapot, ahogy ez történt" - fogalmazott Szabó Máté, a TASZ szakmai igazgatója.

Majtényi László nem gondolja, hogy a kormánypárti képviselők rá szavaznak majd. Az őt köztársasági elnökjelöltnek felkérő civileknek azért mondott igent, mert így elkezdődhet a nyilvános beszélgetés egy jobb Magyarországról. Az Eötvös Károly Intézet (EKINT) elnöke, volt adatvédelmi biztos szerint annak szintén jelentősége van, ha az egymással bizalmatlan szervezetek, személyek valamiben, vagy valakiben egyet tudnak érteni. Erről a Klubrádió tegnap reggeli műsorában beszélt Majtényi, akit neves közéleti emberek január 2-án petícióban kértek arra, legyen a demokratikus ellenzéki oldal államfőjelöltje. "Nagyon megtisztelve éreztem magam, és természetesen nagyon meg voltam ijedve" - fogalmazott az érintett a felkérésről az ATV-ben, ahol arra is emlékeztetett, szerdai közleményében arra kérte az országgyűlési képviselőket, csak akkor támogassák a jelölését, ha az általa megfogalmazott négy ponttal egyetértenek.
Majtényi olyan alaptörvényt szeretne, amit a különböző társadalmi csoportok sajátjuknak tekintenek, ami békét teremthet, és amit népszavazással megerősít a társadalom. Emellett a volt ombudsman a köztársaság helyreállítását sürgeti. A második pont összekapcsolja a társadalmi nyilvánosság infrastruktúrájának és szabadságának helyreállítását a szabad választásokkal: "a demokratikus nyilvánosság intézményrendszerének teljes érvényesülésével és a szabad és tisztességes választásokkal biztosítani kell, hogy a választópolgároknak valódi lehetőségük legyen időről időre leváltani a kormányzati hatalom gyakorlóit". Harmadszor: az EKINT elnöke szerint a köztársaságnak gondoskodnia kell arról, hogy mindenki emberhez méltó életet élhessen. Nincs a világon korrupciómentes ország, nálunk viszont a korrupció maga alá gyűrte az államot, ezért az ellen a legszigorúbb eszközökkel kell fellépni - szól a negyedik pont. Ez Majtényi programja, amihez saját bevallása szerint nem fogja megkapni a kormánytöbbség szavazatait. A volt ombudsman nem hívta fel a pártok vezetőit azt kérve, hogy támogassák, hanem várakozik. Az MSZP, a Párbeszéd, a Liberálisok, a MoMa ugyanakkor már jelezték, felsorakoznak mögé és ezt lapunknak Szigetvári Viktor, az Együtt elnöke is kilátásba helyezte. A DK és az LMP még nem döntött az ügyben.
Alaposan összeérnek a szálak a minisztériumi szerződések, vagy akár a kormányoldal parlamenti frakcióinak közpénzből kötött megbízásai között, hiszen több azonos szereplő is feltűnik a listákban. Nemcsak a Fidesz és a KDNP képviselőcsoportja, hanem a Miniszterelnöki Kabinetiroda, valamint több minisztérium is megbízta például tavaly (is) a Buczkó Ügyvédi Irodát. A Rogán Antal által vezetett propagandatárca például a "megbízó részvételével zajló, közérdekű adat megismerésére irányuló igénnyel kapcsolatos, valamint személyiségi jog megsértésével kapcsolatos jogvitákban és peres eljárásokban való képviselet" tárgyában bízta meg a fideszes körökben évek óta népszerű ügyvédi irodát tavaly januártól egészen 2017 júniusának végéig, méghozzá 4,2 millió forintért.
De a Buckó-irodát két további minisztérium is alkalmazza, a Nemzetgazdasági Minisztérium például tavaly februárban újította meg 2013 óta élő szerződését velük, "személyiségvédelmi ügyekben" való jogi képviselet címszóval mintegy kétmillió forint értékben. A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium pedig - szintén 2013 májusa óta élő kontraktusát megújítva - tavaly is "nettó 19 600 000 bruttó 27 24 892 000" forintért foglalkoztatta a Buckó Péter nevével fémjelzett irodát. Lényegesen kisebb értékben, 381 ezer forintos összeggel, de kétszer is megbízta a Fidesz-frakció tavaly ugyanezt az irodát, s a KDNP sem akart lemaradni a nagyobbik kormánypárttól, "személyiségi jogi szaktanácsadás" címén 840 ezer forintos szerződést kötöttek Buckóékkal - közpénzből persze.
Az iroda vezetője, Buczkó Péter neve egyébként onnan is ismerős lehet, hogy még 2008-ban az ORTT panaszbizottságának elnökeként a testület döntését ismertetve kiállt Orbán Viktor mellett, mondván: nem volt törvénysértő az elhíresült március 15-i hitelminősítős Orbán-interjú a Vasárnapi Újságban, mert ugyan a beszélgetés egyoldalú volt, de a médiatörvény szerinti sokoldalú tájékoztatásnak nem okvetlenül egy műsorszámon belül kell megvalósulnia. A Buckó Ügyvédi Iroda pedig a 2010-es kormányváltás óta rendszer szereplője az állami, kormányzati, illetve a közpénzeket érintő pártszerződéseknek.
Hasonlóképp jól ismert szereplőkre lelni a kormany.hu-n szerdán éjjel megjelent dokumentumban, amely a Miniszterelnöki Kabinetiroda 2016-os utolsó negyedéves szerződéseinek listáját tartalmazza. Az összesen 23 tétel - a támogatási megállapodásokkal együtt - közül kiemelkedő a Network 360 Reklámügynökséggel és az Affiliate Network Kft.-vel kötött "Az állampolgárok életét kiemelten érintő kormányzati döntésekkel kapcsolatos kommunikációs feladatok ellátására" vonatkozó 1,1 milliárd forintos szerződés", amely 2017. augusztusáig érvényes. A vállalat Csetényi Csaba érdekeltsége, és több milliárdos nagyságrendű megrendelést nyert el a kormánytól az elmúlt években. Rogán Antal szomszédjaként emlegetik, de - mint arra a 444.hu felhívta a figyelmet - a médiapiacon elsősorban Habony Árpádra gondolnak , amikor Csetényi neve felmerül. A propagandaminisztérium kiadásai között jól ismert az évi 25 milliárd forintos állami médiahirdetési keret, éppen ezért meglepő, hogy nem is csupán Csetényiéknek járt külön milliárdos megbízás a tárcától, de a listán szerepel a Közigazgatási és Elktronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala (KEK KH) is, amellyel - noha állami szerv - külön szerződést kötöttek "<A Magyar Reformok Működnek> kiadvány hátoldalán található postai úton megküldött adatlapokat a Magyar Posta Zrt.-től történő átvétele. A visszaérkező adatlapok feldolgozása, adatbázisba helyezése. Kérdőívek tárolása, megsemmisítése. Adatbázis karbantartása, törléssel kapcsolatos feladatok ellátása" tárgyában. A tavaly október és december között érvényes kontraktus már csak a dátumozás miatt is érdekes lehet, noha összege nem kifejezetten nagy, mindössze 4,18 millió forint.
A KEK KH-nál egyébként a lista jóval izgalmasabb szereplője a FWD affairs Kft., amely "Nemzetközi kommunikációs tevékenység támogatására" kapott megbízást tavaly októberre, méghozzá 3,4 millió forintért. A cég tulajdonosa egy bizonyos Patrick Egan, akiről azonban bővebbet sehol nem találni az interneten. Hasonlóan kérdéses a Miniszterelnöki Kabinetiroda támogatási szerződései között felsorolt tétel, miszerint a "Határok nélkül a magyar nyelvű sajtóért" Alapítvány számára a magyar nyelven folytatott sajtótevékenység, sajtószervek és az ez irányú tevékenységet folytató újságírók támogatása érdekében 150 milliót szavazott meg a propagandaminisztérium. Mellettük 1,5 millió forint támogatást kapott a Huth Gergely nevével fémjelzett (a PestiSrácok.hu-t kiadó) Gerilla Press, méghozzá a "A fehér ballonos" című 35 perces, 56-os dokumentumfilm utómunkálatainak és népszerűsítésnek támogatására. A PestiSrácok idevágó híre szerint a film megjelenését az 1956-os Emlékbizottság, az OIKOSZ Alapítvány, a Földművelésügyi Minisztérium, az Országgyűlés Sajtóirodája, Gere Tamás & Zsolt, valamint a CBA és Príma támogatta, mást azonban nagyon nem tudni a népszerűsítendő alkotásról. Mindezek mellett 18 milliót kapott a Kéthly Anna Kulturális Egyesület azért, hogy az 1956-os forradalom és szabadságharc 60. évfordulójának "méltó megünneplésére" a Los Angelesben élő magyar közösségek körében, de nem maradt üres kézzel Orbán Viktor néhai kedvenc polgári körének alapítványa sem; a Szövetség a Nemzetért Alapítvány 20 millió kapott Rogán minisztériumától feladatainak ellátására az idei év végéig.

köztársasági elnök Orbán-kormány jogi segítségnyújtás PDSZ Népszabadság jogászok Rogán Antal Majtényi László haverok Mediaworks államfőjelölt Pannon Lapok Társasága