Csökken a gazdagabb országok lakóinak koleszterinszintje
Az alacsony vagy közepes jövedelmű nemzetek népességéé viszont emelkedik.
Meredeken csökken a nyugati országok lakosságának koleszterinszintje, de növekszik az alacsony vagy közepes jövedelmű nemzetek népességéé, különösen Ázsiában – derítette ki az eddigi legnagyobb kutatás a koleszterinszint alakulásáról a világ országaiban. A The Nature című tudományos folyóiratban megjelent tanulmány elkészítésében a világ több száz tudósa vett részt a londoni Imperial College kutatóinak vezetésével.
A kutatók 102,6 millió ember adatait használták fel, 200 országban vizsgálták a lakosság koleszterinszintjét 39 éven át 1980 és 2018 között. A Brit Szívalapítvány és a Wellcome Trust által támogatott tanulmányban kimutatták, hogy világszerte 3,9 millió halálesetért felelős a kóros vérzsírszint. Ezek felét Kelet-, Dél- és Délkelet-Ázsiában jegyezték fel.
A kutatók kimutatták, hogy az összkoleszterinszint és az LDL koleszterin meredeken csökkent a magas jövedelmű országokban, különösen Északnyugat-Európában, Észak-Amerikában és Ausztráliában, valamint Új-Zélandon, míg a közepes jövedelműek körében, különösen Kelet- és Délkelet-Ázsiában növekszik. Kínában, ahol 1980-ban a világon az egyik legalacsonyabb volt az LDL koleszterin szintje, az egyik legnagyobb arányban nőtt a 39 év alatt.
„Először fordul elő, hogy a legmagasabb LDL koleszterinszintet a nyugati világon kívül mérték. Ez azt jelenti, hogy világszerte szükség van olyan árak és szabályozók kialakítására, amelyek
és felkészíti az egészségügyi rendszereket arra, hogy hatékony gyógyszerekkel kezeljék azokat, akiknek magas a koleszterinszintjük” – idézte Majid Ezzatit, a tanulmány vezető szerzőjét az Imperial College honlapján megjelent közlemény.
Míg 1980-ban a kóros koleszterinszintű országok között volt Belgium, Finnország, Grönland, Izland, Norvégia, Svédország, Svájc és Málta, mostanra Ázsia és a csendes-óceáni térség országaira, Malajziára, a Fülöp-szigetekre, Thaiföldre jellemző ez. Ezzati professzor megjegyezte, hogy az LDL koleszterin szintjének csökkenése a nyugati társadalmakban a sztatin használatának köszönhető, amelyet az alacsony és közepes jövedelmű országokban még nem alkalmaznak széles körűen.
A kölyökkutyaként ugráló K9 mellett egy másik berendezés az elé álló testhőmérsékletét méri, egy ember alakú gép pedig információkat szolgáltat.
A K9 nevet viselő négylábú robot izgatott kölyökkutyaként ugrál oda a vásárlókhoz, akik a hátán elhelyezett kézfertőtlenítő géllel bedörzsölhetik kezüket. A vásárlók egy része szerint „aranyos”, akadnak azonban olyanok is, akiket nem győzött meg a csontvázszerű dizájnja. Eközben egy kevésbé rendhagyó robot, ROC megméri az elé állók testhőmérsékletét, a LISA nevű, ember alakú robot pedig képernyőjén információkat szolgáltat. Mindhárom robot 5G technológia segítségével működik.
Thaiföldön június 30-ig rendkívüli állapot van érvényben a koronavírus-járvány miatt, a rendelkezés értelmében az országban tilos bármilyen nyilvános gyülekezés, éjszaka kijárási tilalom van. A kereskedelmi egységek, éttermek fokozatosan kinyithatnak, de be kell tartani a közösségi távolságtartás szabályait. Thaiföldön a regisztrált koronavírus-fertőzöttek száma napról napra csökken a rendkívüli állapot március 26-i bevezetése óta. A délkelet-ázsiai országból eddig összesen 3101 fertőzöttet jelentettek, beleértve 58 halálesetet is.
A hatalmas építményben, amelyre légi távérzékeléses módszerrel bukkantak a régészek, rituális rendezvényeket tarthattak.
A Mexikó délkeleti részén, Tabasco államban talált hatalmas, négyszögletes alapú építmény az i.e. 1000 és 800 közötti időszakban készült. A későbbi, ismert maja piramisoktól eltérően nem kőből, hanem agyagból és földből építették, és a tudósok szerint tömeges rituális rendezvényekhez használták.
A guatemalai határ közelében, az Aguada Fenix régészeti helyszínen található építmény 400 méter széles, 1400 méter hosszú és 10-15 méter magas. Teljes kiterjedésében nagyobb, mint az 1500 évvel korábban épült gízai nagy piramis, és a legnagyobb prehispán építmény a térségben.
Magas társadalmi státuszú embereket ábrázoló szobroknak nem találták benne nyomát, ami arra utal, hogy a maja kultúrának ebben a korai szakaszában inkább a közösségnek jutott jelentős szerep, csak később alakultak ki a társadalmi különbségek az uralkodó által vezetett hierarchiában - mutattak rá szerdán a kutatást ismertető tudósok.
Az Arizónai Egyetem régésze, Takeshi Inomata által vezetett kutatás során a mexikói-guatemalai határnál 21 nagy és kisebb, de hasonló szerkezetű, észak-déli irányú ceremoniális központra bukkantak az őserdővel borított területen. Mivel struktúrája horizontális, a legnagyobb építmény, Aguada Felix is beleolvad a természeti felszínbe, de a lézeres távérzékelést használó LiDAR (Light Detection and Ranging) módszerrel szépen kirajzolódott a formája – mondta el Inomata, akinek csoportja a Nature folyóiratban publikálta a kutatást.
A régészcsoport 2018 és 2020 között végzett légi távérzékeléses felderítést a régészeti helyszínen, amit ásatások követtek. A régészeti helyszín fölött a levegőből sikerült a lézeres távérzékeléssel felfedezni a nagy kiterjedésű építményt, és az így nyert adatokból elkészíteni háromdimenziós képét. Az építményhez kilenc út és egy sor víztároló is kapcsolódott. A kutatók szerint i.e. 750-ben hagyhatták el a maják.
Aguada Fenix környékének egyes részein ma szarvasmarha-tenyésztés folyik, más részeit erdők borítják. Inomata szerint a környéken élők feltehetően a naptári ciklusokhoz kapcsolódóan alkalmanként gyűlhettek össze. A szertartásokban az utak mentén és a négyszögletű téren belüli körmeneteknek is szerepe lehetett. A tér közepére szimbolikus tárgyakat, például jádefejszéket helyeztek el.
A kutatók egy jellegzetes vonását is azonosították az építménynek: egy nyugati dombból és egy keleti platformból áll. A régészek szerint ez a felosztás csillagászati megfigyelésekhez kapcsolódhatott: a nyugati dombról a nyári és téli időszakban a napfelkeltét lehetett megfigyelni.
A maja kultúra, amelynek virágkorát a 200-800 körüli korszakra teszik, fejlett írásbeliségéről, matematikai és csillagászati tudásáról híres. A kutatók szerint az új felfedezés hozzájárul a maja civilizáció továbbra is homályba vesző eredetének megfejtéséhez.
A lézeres technológiával a régészcsoport már korábban is felfedezett egy i.e. 950-ből származó építményt a Ceibal maja régészeti helyszínen, Guatemalában, amelyet akkor a legősibb maja építménynek tartottak.