Kalandozás bolygónk múltjában - az [origo] földtörténeti sorozata
A Föld éve alkalmából új sorozatot indít a Magyar Természettudományi Múzeum Õslénytára és az [origo]. Bemutatjuk bolygónk múltjának legfontosabb geológia és éghajlati eseményeit, a kontinensek vándorlásától a jégkorszakokig. A "fõ fogást" azonban az egykori élõlények jelentik: felfedjük a legjelentõsebb õsmaradványokat és a leghíresebb lelõhelyeket. A sorozat bevezetõ részében ismerkedjenek meg az õslénytárral és néhány híres lakójával!
A különbözõ földtörténeti korszakokból nem egyenletesen állnak rendelkezésre az adatok. Minél távolabbra megyünk vissza a múltba, annál kevesebb információval rendelkezünk. Ennek megfelelõen kezdetben egy-egy alkalommal nagyobb idõintervallumokat mutatunk be, majd a jelen felé közeledve egyre részletesebben tudjuk ismertetni az eseményeket.

Ahol a hazai geológiai és õslénytani adottságok lehetõvé teszik, bemutatjuk a tárgyalt idõszak magyarországi képzõdményeit és õsmaradványait is. Mivel a sorozat keretében terveink szerint a Magyar Természettudományi Múzeum õslénytani gyûjteményének számos példányát bemutatjuk, a sorozat elsõ részében a Múzeum földtani és õslénytani kutatásokkal foglalkozó részlegével ismerkedünk meg.

Képgaléria: nézzen be az õslénytárba!

A Föld- és Õslénytár története 1803-ig nyúlik vissza, amikor Széchenyi Ferencné Festetics Julianna ásványgyûjteményével a Magyar Nemzeti Múzeumba kerültek az elsõ õsmaradványok. Történetének elsõ évszázadában fõleg nemesi adományok révén gyarapodott a gyûjtemény (pl. Rainer József fõherceg, Lobkowitz herceg). Jelentõs mennyiségi és minõségi fellendülés következett be az 1870-es évektõl, elsõsorban Semsey Andor nagyvonalú mecénási tevékenységének köszönhetõen.

Dulai Alfréd, a Magyar Természettudományi Múzeum Õslénytárának paleontológusa, rovatunk õslénytani cikkeinek szerzõje 1999 óta

Többek között ekkor kerültek a gyûjteménybe a Holzmadenbõl származó jura õskrokodilok, több Ichthyosaurus példány (köztük az egyik legszebb bõrlenyomatos maradvány), egy 2,3 méter hosszú Teleosaurus, a solnhofeni felsõ-jurában talált õsi szitakötõk, Monte Bolca eocén hallenyomatai, egy Smilodon koponya a Los Angeles melletti aszfalttavakból, és a patagóniai pleisztocénbõl származó Glyptodon páncélok. A fokozatosan gyarapodó anyag Európa jelentõs gyûjteményei közé tartozott, amikor 1956-ban a példányok kétharmada megsemmisült a Nemzeti Múzeum épületében pusztító tûzvészben.

A veszteségeket az azóta eltelt évtizedekben sem heverte ki az Õslénytár, de a gyûjtemény ma már újra csaknem 100 000 nyilvántartott tételt tartalmaz. Az utolsó néhány évtizedben is kerültek kiemelkedõ jelentõségû maradványok a fiókokba és a polcokra: a Mecsekben gyûjtött több mint 150 alsó-jura dinoszaurusz lábnyom, a mecseki miocén delfin koponya, a gerecsei jura õskrokodil, valamint a Magyarországon talált elsõ dinoszaurusz maradványok a Bakonyból. Jelentõs elõrelépést jelentett az Õslénytár életében az utóbbi 2-3 évben befejezett költözés. A Magyar Nemzeti Múzeumban eltöltött évszázados albérlet után a kutatók és a gyûjtemények is méltó elhelyezést kaptak az egykori Ludovika Akadémia épületének felújított földszintjén, illetve az újonnan kialakított mélyraktárban.

Az Õslénytárhoz kapcsolódó kiállítások közül említésre méltóak a Magyar Nemzeti Múzeumban egykor megrendezett állandó kiállítások (A földtörténet emlékei Magyarországon, Az õslények világa), valamint a Budai Várban bemutatott két nagy sikerû kiállítás (mongóliai dinoszauruszok, mozgó KOKORO dinoszauruszok). A Múzeum Ludovika téri új épületegyüttesében, alig egy évtized alatt is emlékezetes õslénytani témájú kiállítások valósultak meg (kínai tollas dinoszauruszok, Patagónia óriás dinoszauruszai). Nagyon népszerû az állandó kiállítás központi figurájának tekinthetõ mamut, és reményeink szerint sok látogatót fog vonzani a 2008 tavaszán nyíló jégkorszak kiállítás.

A Föld- és Õslénytárban számos kiváló hazai paleontológus dolgozott a múltban is. Az elmúlt két évtized szakmai-politikai változásai következtében (leépítések a Magyar Állami Földtani Intézetben, fejlesztési lehetõségek a Múzeumban) ma itt található Magyarország legjelentõsebb õslénytani kutatóhelye.

Kutatómûhely az õslénytárban

Az évtizedeken keresztül 4 múzeológussal dolgozó tár létszáma is gyarapodott néhány fõvel, majd öt évvel ezelõtt megalakult a Magyar Természettudományi Múzeum és a Magyar Tudományos Akadémia közös Paleontológiai Kutatócsoportja. Így jelenleg 11 fõállású paleontológus dolgozik az Õslénytárban, akik kivétel nélkül rendelkeznek tudományos minõsítéssel (1 akadémikus, 1 MTA doktora, 1 kandidátus, 8 PhD). Ez azt igazolja, hogy az Õslénytárban nem csak a gyûjtemény és a közmûvelõdés van jó kezekben, hanem az itt végzett kutatómunka is méltán szerzett elismerést hazai és nemzetközi körökben egyaránt.

* * *

Programajánló

Jégkorszak-kiállítás, 2008. április 2. - november 17.
Magyar Természettudományi Múzeum (VIII., Ludovika tér  2-6.)
Jegyár: (felnõttek számára) 1500 Ft, (gyerekeknek) 800 Ft, (kedvezményes családi jegy) 4000 Ft
Nyitva mindennap, kivéve kedd
bolygó Ludovika Magyar Természettudományi Múzeum Dulai Alfréd Föld