Újabb focicsapat bújt Mészáros mezébe
A Zalaegerszegi TE FC is beöltözött, velük ismét az NBI-es mezőny negyede játszik 2rule-szerelésben.
Újabb csapat csatlakozott a 2rule-márkát választók közé, a "hagyományokat" folytatva a magyar labdarúgó NBI egyik újonca tette le a voksát a felcsúti milliárdos sportmárkája mellett – írja az mfor.hu. A fejleményéről egyébként Facebook-oldalán is beszámolt a sportmárka: a csapat pedig  a Zalaegerszegi TE FC, akivel együtt már elmondható, hogy újra a 12 csapatos NBI negyede 2rule-mezben vívja meg a csatáit. Ez az állítás tavaly is igaz volt, ám a Haladás kiesése után két csapatra szűkült az NBI-ben szereplő 2rule-os csapatok száma. A zalaegerszegiek döntésével visszaállt a világ rendje.
Az, hogy a ZTE Mészáros Lőrinc sportmárkája mellett döntött, egyáltalán nem lehet meglepetés, ugyanis a felcsúti milliárdos egész közel mozgolódik a csapat körül - jegyzi meg a lap. Egyrészt, amikor a ZTE feljutott tavasszal az NBI-be, a sajtóban megjelent képek tanúsága szerint maga Mészáros Lőrinc is a csapattal ünnepelt, másrészt a ZTE Football Club Zrt. többségi tulajdonosa a Pharos '95 Kft., mely Végh Gábor és felesége közvetlen tulajdonában áll. A Pharos amellett, hogy meglehetősen aktív a sportpálya- és stadionépítések terén, a felcsúti Pancho Aréna gyepét is ők rakták le, és Végh Gáborék Puskás-szobrot adományoztak a felcsúti fociakadémiának, még felcsúti fióktelepet is fenntartanak, tehát az üzleti életben is nem egyszer kapcsolatba kerültek Mészáros Lőrinccel.
Mint arról a portál nemrég írt, a 2rule annak ellenére, hogy tavaly, az első teljes működési éve veszteséggel zárt, egyre több sportág felé nyit: a vívóvilágbajnokságra is ők szállították a válogatott sportruházatát, emellett kosárlabda-, kézilabda- és röplabda-csapatokat is öltöztetnek már.
A minden korábbinál többet tankoló hazai autósok ezt az elmúlt év során kissé szívesebben tették márkás kutakon.
Az első fél év során 5,4 százalékkal rekordszintre, 2,7 milliárd literre nőtt az üzemanyagok forgalma a hazai töltőállomásokon – derül ki a Nemzeti Adó- és Vámhivatalnál nemrég közzétett adatokból. Benzinből 944 millió liter fogyott, ami ugyan nem éri el a 2000-es évek első tizedének csúcsértékeit, de kiemelkedő, 5,5 százalékos emelkedés az előző év azonos időszakához képest. Gázolajból szintén rekordmennyiséget, 1,7 milliárd litert vásároltak az időszak során, ami 5,4 százalékos emelkedés. Ez az utóbbi évek során átlagosnak mondható, de a tavalyinál alacsonyabb adat. A többi mint 2 ezer hazai töltőállomáson belül a valamivel több mint ezer márkás kúton ezzel egyidejűleg közel 1,9 milliárd liter üzemanyagot tankoltak az autósok – tudtuk meg a Magyar Ásványolaj Szövetségnél (MÁSZ). Ez az összes hazai kútohoz képest nagyobb, 6 százalékos bővülés és – immár hatodik éve – szintén csúcsérték. A MÁSZ adatsora szerint az első fél év során benzinből egységeikben 708 millió litert tankoltak, ami szintén jelentős, 4,7 százalékos növekedés. Gázolajból 1170 liter forgalmat mértek, ami az összes hazai kútnál szintén magasabb, 6,8 százalékos bővülés és egyaránt rekord. Ebből az következik, hogy a minden korábbinál többet tankoló hazai autósok ezt az elmúlt év során kissé szívesebben tették márkás kutakon. A MÁSZ-adatbázis külön hangsúlyt helyez a prémium üzemanyagok forgalmára. Eszerint benzinből 51 millió, gázolajból 101 millió liter kiemelt minőségű terméket vásároltak a közlekedők, ami 19, illetve 4 százalékos bővülés. Eme terméktípus részesedése tehát mindkét üzemanyagfajta esetén közelíti a tíz százalékot, vagyis úgyszintén egyre népszerűbb. A NAV – és így lapunk – által már július közepén közzétett teljes, a töltőállomásokon kívüli üzemanyag-értékesítést is magába foglaló statisztikák mindehhez képest csak annyi lényegi különbséget mutatnak, hogy ott a benzin iránti igények jóval kisebb, 0,4 százalékos bővülést mutattak. A két adatsor összevetéséből az következik, hogy míg a töltőállomásokon kívüli benzinértékesítés visszaesett, addig a nyilvános kutakon vásárlók, vagyis a lakosság kedve mégis csak megjött az autókázáshoz. A forgalom továbbra sem érzékeny az árra. Így bizonyára az sem rengeti meg a közlekedőket, hogy holnaptól 3 forinttal ismét nő a gázolaj ára. Ennek megfelelően a termék átlagára ismét 400 forintra emelkedik. A benzin 392 forintos tarifája nem változik. A nemzetközi olajár július közepe óta alig változik.
A haláladó eltörlését, a nők korkedvezményes nyugdíját, de még a cégeknek adott szocho kedvezményt is beszámította a kormány a családtámogatások közé – így jött ki ki a horribilis 2227 milliárd forint.
A családok támogatásának büdzséjeként emlegeti a kormány a múlt héten kihirdetett 2020-as költségvetést, amelynek fókuszában a családvédelmi akcióterv végrehajtása áll. Az akcióterv keretében több új programot indított útjára a kormány, amelyek közös jellemzője, hogy a támogatást többgyerekes családok kapják. Mégpedig olyan formában, hogy azt rövid időn belül vagy azonnal elkölthetik. Így egyben többletfogyasztást is generálnak, megtámogatandó a lanyhuló gazdasági növekedést. Egyes vélemények egyenesen elsődleges célnak tekintik a gazdaságélénkítést, a csomagot ugyanakkor egy füst alatt jól el lehet adni családpolitikai intézkedésként. A kormány a jövő évi büdzsében összesítette is a családtámogatásokkal kapcsolatos kiadásokat: eszerint jövőre 2227 milliárd forint jut erre a célra. Mivel ilyen összeállítást először közölt a költségvetési törvény, nem lehet tudni, az összeg miként viszonyul az öt vagy tíz évvel ezelőtti helyzethez. Az biztos, hogy vastagon fogott a ceruza. Ha komolyan vennénk ugyanis a kormány számításait, az azt jelentené, hogy az összes állami kiadás tíz százaléka a családokhoz kerül. Tény, hogy jelenleg is a jóléti kiadások hasítják ki a legnagyobb szeletet az állami kiadásokból, a jövő évi családtámogatások közé ugyanakkor 330-350 milliárd forintnyi olyan kiadást is beszámítottak, amely még erőltetetten sem tekinthető annak.    Leginkább annál a 285,9 milliárd forintnál lóg ki a lóláb, amelyet a nők korhatár alatti nyugdíjára – praktikusan a Nők-40 kedvezménnyel nyugdíjba vonulók öregségi ellátásra – fordít a társadalombiztosítás. A büdzsében a kormány nem indokolta meg, hogy ez a tétel miért került a családtámogatások közé. A klasszikus nyugdíj-kiadásokat mindeddig egyetlen kormány nem tekintette családtámogatásnak - hiszen az  biztosítási alapon jár, nem pedig szociális vagy társadalmi helyzet függvényében. A családtámogatást más esetben is meglehetősen tágan értelmezik. Így például senki sem gondolná, de a haláladó – vagyis az örökösödési illeték 2008-as, még a Bajnai-kormány alatt elfogadott – eltörlése mára családtámogatási intézkedésé magasztosult. Ez a költségvetés szerint jövőre 37 milliárd forinttal növeli a családi támogatásokat. Hasonlóan vitatható tétel a családpolitikai kiadások között az a 22 milliárd forint – legalábbis annak egy része – amit a jövő januártól bevezetendő négygyermekes anyák személyi jövedelemadó kedvezményeként számolnak el. Az adókedvezmény ugyanis a már megszületett gyermekek után is jár, így kezdettben többen lesznek azon nők a kedvezményezettek között, akik felnőtt gyermekeik után kapják meg az adókedvezményt. Esetükben klasszikus családtámogatásról már nem, legfeljebb utólagos kompenzációról beszélhetünk, hiszen a gyerekek már kirepültek. A kormány a családpolitikai célú kiadások között számolta el a Nemzeti Eszközkezelő Program keretében az államhoz került ingatlanokkal kapcsolatos kiadásokat is. Ezek azok az ingatlanok, amelyeket a volt devizaadósok kimentése során vásárolt meg az állam. A családtámogatásokhoz sorolják az Erzsébet-táborok, a Családbarát Ország Nonprofit Kft. vagy épp a Kopp Mária Intézet működésének támogatását is, csakúgy, mint – 201 milliárd forint értékben – óvodai és bölcsődei állami támogatásokat, illetve a bölcsődei gondozók béremelését is. Mindezekkel együtt jött ki tehát a 2227 milliárdos végösszeg.  A valóban a családoknak járó támogatások közül ma már messze a legnagyobb összeget a családi adókedvezmény teszi ki. Ez a tb-járulékkedvezményekkel együtt jövőre már 358 milliárd forintra rúg, s így már megelőzi a családi pótlékként kifizetett 305 milliárd forintot. Ez a két tétel a családpolitikai támogatások alappillére. Az Orbán Viktor kormányfő által idén februárban meghirdetett újabb családvédelmi akcióterv jövőre összesen további 146,5 milliárd forintot tesz ki. Ebből a legnagyobb tétel a falusi csok (családok otthonteremtési kedvezménye) 60 milliárdos kerete, bár ennek a folyósítása indul a legnehezebben – épp a bankok érdektelensége miatt. Így ma még megjósolhatatlan, szükség lesz-e a 60 milliárdos keretre. Ennél jóval népszerűbb és gyorsabban igénybe vehető a nagycsaládosok autóvásárlási, illetve a babaváró támogatás összesen 26,1 milliárdos kiadása. A legpontosabban becsülhető költségelem a négygyermekes nők teljes szja-mentessége, az erre tervezett 22 milliárdot minden bizonnyal igénybe is veszik.