Tankokkal tartják sakkban a tüntetõket Elefántcsontparton
Ötven francia tank állomásozik az elefántcsontparti elnök otthona közelében. Hívei élõ pajzzsal akarják megóvni Laurent Gbagbót, mivel attól tartanak, hogy a franciák el akarják távolítani vezetõjüket. Ez már a harmadik nap, hogy a volt gyarmaton a lakosság egy része szembefordult a franciákkal, miután a francia hadsereg megsemmisítette az ország légierejét. Szombaton ugyanis az elefántcsontparti repülõk francia békefenntartóak bombáztak le - hivatalosan tévedésbõl.
Továbbra is roppant feszült a helyzet Elefántcsontparton, ahol szombaton és vasárnap is erõszakos franciaellenes megmozdulásokra került sor. Laurent Gbagbo elnök hiába szólította fel nyugalomra az embereket vasárnap este, hétfõ délelõtt újra tömegek verõdtek össze, ezúttal egy francia védelem alatt álló szálloda közelében, Abidjanban. Az emberek az állami rádió felhívására gyûltek össze, amely arra szólított fel, hogy élõ pajzzsal védjék meg az elnököt, akinek a közelben van az otthona. A környéken ötven francia tank állomásozik - az emberek attól félnek, hogy el akarják távolítani az elnököt.

A francia egységek levegõbe leadott sorozatokkal igyekeztek féken tartani a dühödt tömeget. A francia védelmi miniszter ugyanakkor hétfõ reggel még azt nyilatkozta, hogy visszatérni látszik a nyugalom az országban, bár azt elismerte, hogy a helyzet továbbra is "rendkívül ingatag". Michelle Alliot-Marie szerint egyelõre nem tervezik a francia állampolgárok kimenekítését. Körülbelül 14 ezer francia él Elefántcsontparton.

Az ellenségeskedés beszüntetésére szólította fel a konfliktusban részt vevõ feleket Thabo Mbeki dél-afrikai elnök is, aki az Afrikai Unió megbízásából a válság politikai megoldását igyekszik megtalálni. Szóvivõje bejelentette, hogy Mbeki elnök "a lehetõ leghamarabb" Elefántcsontpartra utazik és hétfõre virradóra már tanácskozást folytatott a konfliktusban érintett összes szereplõvel, az Afrikai Unió, valamint a különbözõ elefántcsontparti csoportok képviselõivel és a térség több vezetõ politikusával.

Válaszcsapás

A helyiek azt követõen fordultak az egykori gyarmaton élõ francia lakosság ellen, hogy az országban békefenntartóként állomásozó francia hadsereg repülõi gyakorlatilag elpusztították Elefántcsontpart nemrégiben újjáalakított légierejét a fõvárosban, Jamusszukróban.

A francia vadászgépek két vadászgépet és több harci helikoptert bombáztak le a földön. Az ok, hogy szombaton az elefántcsontparti repülõk megtámadtak egy, az ország északi részén lévõ lázadó erõsséget. A támadásban azonban a lázadók helyett kilenc francia békefenntartó és egy amerikai civil vesztette életét, illetve több tucat francia megsérült. Utóbbiak számát az egymásnak ellentmondó jelentések 22 és 38 közé teszik. A nyugat-afrikai ország kormánya utóbb tévedésnek minõsítette az esetet.

Civil áldozatok

A válaszcsapás miatt feldühödött tömeg a franciák ellen fordult, felgyújtottak egy iskolát és egy könyvesboltot is Abidjanban, az ország gazdasági fõvárosában, valamint a francia ellenõrzés alatt álló repülõtérre vonultak. A francia csapatok helikopterekkel helyezték biztonságba veszélyeztetett honfitársaikat, akik egy szálloda tetejére szorultak, miközben kemény fellépéssel igyekeztek megfékezni a dühöngést.

A machetéket lóbáló tömeg ellen páncélozott jármûveket, harci helikoptereket és gyalogos katonákat vezényeltek ki vasárnap. A francia csapatok megszállták Abidjan stratégiai pontjait és a repülõteret, a város hídjaihoz õrnaszádokat rendeltek. Henri Bentégeat francia vezérkari fõnök vasárnap elismerte, az összecsapásokban a francia katonák "néhány személyt megölhettek vagy megsebesíthettek". Hozzátette ugyanakkor, hogy büszke a katonákra, akik több mint 700, fosztogatók miatt menekülõ embernek nyújtottak segítséget A legutóbbi jelentések szerint az összecsapásokban 30 helyi vesztette életét.

Az egykori gyarmaton körülbelül 4000 francia katona állomásozik, az összesen 10 ezer fõs békefenntartó ENSZ-kötelékben. A francia kormány azonban az erõszak miatt körülbelül 600 fõs erõsítést küldött a hétvégén, egyúttal az ENSZ Biztonsági Tanácsa elé is beterjesztett egy határozatot, amelyben fegyverkereskedelmi tilalom bevezetését, és azt kezdeményezik, hogy a békefolyamat kisiklatásában érdekelt kulcsszemélyeket helyezzék utazási tilalom alá, és fagyasszák be külföldi bankszámláikat.

Kettészakadt ország

Elefántcsontpart, a világ egyik legnagyobb kakaótermelõje egykor Nyugat-Afrika legjobban prosperáló gazdaságát tudhatta magáénak. 2002 szeptemberében azonban egy katonai puccskísérlet polgárháborúba sodorta az országot. Elefántcsontpart két részre szakadt: a lázadók ellenõrizte északi, és a kormányfennhatóság alatt maradt déli részre. A szemben álló felek 2003-ban békét kötöttek, francia nyomásra.

A fegyverszünet egészen múlt hét csütörtökig tartott, amikor a kormányzat úgy döntött, felrúgja a szerzõdést, és támadást indít a lázadók ellen. Gbagbo elnök azzal indokolta a lépést, hogy a lázadók ellenõrizte északi országrész meggyilkolja a gazdaságot, emellett "kimerítették a párbeszéd összes lehetséges módját". A kormányzat célja, hogy lefegyverezze a lázadókat és újraegyesítse az országot. A hadmûveleteket azonban egyelõre felfüggesztették.
gyarmat Franciaország Laurent Gbagbo repülõgép tüntetés Abidjan Elefántcsontpart