Elhízott vagy túlsúlyos a világ népességének csaknem egyharmada
Elhízott vagy túlsúlyos a világ népességének csaknem egyharmada: számuk elérte a 2,1 milliárdot és egyetlen állam sem képes sikerrel kezelni a problémát - derül ki a legfrissebb adatokból. A túlsúlyosak és elhízottak száma 1980-ban 857 millió volt, 2013-ra viszont 2,1 milliárdra emelkedett. Ez az ütem gyorsabb, mint a világ népességének növekedése. A leggyorsabb emelkedést Ausztráliában és Ázsiában mérték, itt harminc év alatt több mint nyolcvan százalékkal nőtt az adat.
Az Egyesült Államokban és Oroszországban a legmagasabb az arány, Nagy-Britannia Nyugat-Európában a harmadik helyen áll - tudósított a BBC hírportálja a Lancet brit orvosi hetilapban megjelent elemzésről. A Közel-Keleten és Észak-Afrikában a férfiak majdnem 60, a nők csaknem 65 százaléka túlsúlyos. A világ túlsúlyosainak 13 százaléka él az Egyesült Államokban, Kínában és Indiában együtt 15 százaléka. A szakértők szerint a növekedés oka "a világ modernizálódása", amely "a test tétlenségét" okozza minden szinten.
Az eddig legátfogóbb tanulmány a Washingtoni Egyetem egészségügyi adatokkal foglalkozó intézete (IHME) vezetésével 188 ország adatai alapján készült, a Bill & Melinda Gates Alapítvány finanszírozta. A világ sok országát képviselő kutatók felmérések - többek közt az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vizsgálatai - és kormányzati portálok adatait elemezték, tanulmányoztak "minden cikket", amely az elhízottak és túlsúlyosak számáról szól és az 1980-2013 közötti időszakból származik.
Kutatásuk kimutatta: az elhízás aránya az egész világon emelkedik, noha a legmagasabb rátát továbbra is a fejlett országokban mérték. A világ 671 millió elhízott emberének több mint fele tíz országban él, ezek sorrendben az Egyesült Államok, Kína, India, Oroszország, Brazília, Mexikó, Egyiptom, Németország, Pakisztán, Indonézia.
A tanulmány "sürgős globális intézkedéseket" kért, hogy a világ megküzdhessen a kockázati tényezőkkel: a túlzott kalóriabevitellel, a mozgásszegény életmóddal, "az élelmiszerfogyasztás ipari reklámozásával". "Egyetlen ország sem volt képes legyőzni az elhízást, mivel viszonylag új keletű a probléma. Időbe telik, míg sikertörténetekről számolhatunk be" - mondta Ali Mokdad, az IHME munkatársa. Több az elhízott nő, mint a férfi a fejlődő országokban - áll a tanulmányban. Mokdad azzal magyarázta a különbséget, hogy a fejlődő országokban a nőknek nincs ideje a testsúlyukkal törődni, mert túl sok feladatot látnak el a családban és a munkában.
A fejlett országokban azonban a férfiak közt több az elhízott. Mokdad szerint azért, mert sokan kiköltöznek a kertvárosokba és több időt töltenek a munkába utazással, a számítógép előtt, mozgás nélkül. A mozgásszegény életmód az önkontrollt is rombolja: a "klasszikus étkezést" felváltotta az egész napos, "kontrollálatlan táplálékbevitel" - vélte Hermann Toplak, a Grazi Egyetem professzora.
A kimutatás szerint a világ legelhízottabb országa Tonga, ahol a lakosság 60 százaléka számít kövérnek. A tízes toplista 2., 3., 6., és 8. helyén is csendes-óceáni szigetállam szerepel - Szamoa, Kiribati, Marshall-szigetek, Mikronéziai Szövetségi Államok -, a másik öt helyet arab országok foglalják el az alábbi sorrendben: Kuvait (4.), Katar (5.), Egyiptom (7.), Líbia (9.) és Jordánia (10.)
Volker Kauder szerint az egységes autópályadíj "értelmes megoldás" lenne, amennyiben nem emelné az autósok terheit. Ha sikerülne összehangolni az uniós országok díjrendszereit, akkor "az emberek azt mondanák, hogy igen, az EU tett valami hasznosat" - vélekedett a politikus a Die Welt című lap online kiadásában csütörtökön ismertetett interjúban. Ugyanakkor egyelőre nem körvonalazódik a "valóban az egész EU-ra kiterjedő" rendszer - tette hozzá.
Áprilisban az ugyancsak CDU-s Günther Oettinger, az Európai Bizottság energiaügyi biztosa vetette fel, hogy a csak a külföldi autósokat terhelő németországi autópályadíj bevezetése körüli vita helyett napirendre kellene tűzni az egységes uniós úthasználati díj kérdését.
Oettinger és Kauder egyaránt azt javasolja, hogy a közös rendszerben beszedett díjat irányítsák a tagországok költségvetésébe, és fordítsák az úthálózat fejlesztésére.
A CDU bajor testvérpártja, a CSU nyomására a német kormány felvette programjába a külföldi autósokat terhelő sztrádahasználati díj bevezetését. A közlekedési minisztérium tervei szerint az idén megalkotják a szükséges jogszabályokat, és 2016-ban elindítják a rendszert.
A csaknem 13 ezer kilométeres német autópálya-hálózat használatáért a 12 tonna össztömeg feletti tehergépjárművek után már 2005 óta fizetni kell, és 2012-ben több mint ezer kilométernyi főutat is fizetőssé tettek. 2015-től a 7,5 tonna össztömeg feletti tehergépjárművek után kell majd fizetni, és 1000 kilométerrel növelik a díjfizetési kötelezettség alá vont szakaszok hosszát a kétszer kétsávos autóutak hálózatában.
Volker Kauder szerint az egységes autópályadíj "értelmes megoldás" lenne, amennyiben nem emelné az autósok terheit. Ha sikerülne összehangolni az uniós országok díjrendszereit, akkor "az emberek azt mondanák, hogy igen, az EU tett valami hasznosat" - vélekedett a politikus a Die Welt című lap online kiadásában csütörtökön ismertetett interjúban. Ugyanakkor egyelőre nem körvonalazódik a "valóban az egész EU-ra kiterjedő" rendszer - tette hozzá.
Áprilisban az ugyancsak CDU-s Günther Oettinger, az Európai Bizottság energiaügyi biztosa vetette fel, hogy a csak a külföldi autósokat terhelő németországi autópályadíj bevezetése körüli vita helyett napirendre kellene tűzni az egységes uniós úthasználati díj kérdését.
Oettinger és Kauder egyaránt azt javasolja, hogy a közös rendszerben beszedett díjat irányítsák a tagországok költségvetésébe, és fordítsák az úthálózat fejlesztésére.
A CDU bajor testvérpártja, a CSU nyomására a német kormány felvette programjába a külföldi autósokat terhelő sztrádahasználati díj bevezetését. A közlekedési minisztérium tervei szerint az idén megalkotják a szükséges jogszabályokat, és 2016-ban elindítják a rendszert.
A csaknem 13 ezer kilométeres német autópálya-hálózat használatáért a 12 tonna össztömeg feletti tehergépjárművek után már 2005 óta fizetni kell, és 2012-ben több mint ezer kilométernyi főutat is fizetőssé tettek. 2015-től a 7,5 tonna össztömeg feletti tehergépjárművek után kell majd fizetni, és 1000 kilométerrel növelik a díjfizetési kötelezettség alá vont szakaszok hosszát a kétszer kétsávos autóutak hálózatában.