Ez az öt leggyakoribb hiba az uniós pályázatoknál
Az árbevételhez képest aránytalanul nagy fejlesztésre pályáznak a cégek, nem számolják ki a lehetséges hosszú távú következményeket, nem ismerik eléggé a saját piacukat - ez csak néhány azok közül a tipikus hibák közül, amelyek miatt a legtöbb esetben elutasítják a hazai kkv szektor uniós pályázatait - mutat rá összefoglalójában a Goodwill Consulting Kft. Azért is érdemes tisztában lenni az elmúlt egy-két év tapasztalataival, mert a kormány legutóbbi jelzései szerint jövő tavaszig az összes uniós pályázatot kiírják a 2014-2020-as uniós keret terhére, azaz több százmilliárd forintnyi pályázati keret nyílik meg a következő hónapokban.
Lenne idő, de gyakori a kapkodás

A nyári jogszabály-változások miatt minden uniós pályázatnál kötelező 10 napos internetes társadalmi egyeztetést írtak elő, azaz ez az az első jel, ami alapján már jól kalkulálható, hogy egy-egy konkrét uniós pályázat mikor jelenik meg és mikortól adható majd be (a pályázatok menetrendjét rögzítő Éves Fejlesztési Keretek lényegében csak gyenge indikációt adnak erre). A szabályok szerint a társadalmi egyeztetés után a felmerült szakmai szempontokat beépítve meghirdetik a hatóságok az uniós pályázatokat és ezután még legalább 30 napnak el kell telnie ahhoz, hogy ténylegesen megnyíljon az internetes beadási lehetőség.
Mindezek ellenére a Goodwill Consulting Kft. azt tapasztalta az elmúlt időszakban, hogy a kkv-k felőli igénylések 35 százalékát kapkodva, átgondolatlanul, az utolsó pillanatban állították össze, és így a nem kellően kidolgozott pályázatok elutasítása miatt akár több milliárd forintnyi támogatástól is eleshettek a pályázó cégek. A tapasztalatok alapján a cég összeállította az öt leggyakoribb, legfontosabb hibát bemutató listáját, amelyet érdemes minden, uniós pályázatra készülő cégnek alaposan átgondolnia:

-   Rosszul felmért pénzügyi helyzet: Tíz pályázóból három kis árbevétel mellett, az önerőhöz szükséges pénzügyi forrás és bevonható fedezet nélkül kívánja beadni a pályázatát, míg további két esetben fordul elő, hogy egyébként biztos anyagi háttérrel rendelkező cégek aránytalanul nagy fejlesztési igényre pályáznak. A tipikus hiba kapcsán azt javasolja Harsányi Gábor, a Goodwill Consulting Kft. tulajdonosa és ügyvezető igazgatója, hogy mindig érdemes összevetni az előző éves lezárt mérleget a pályázati feltételekkel, amelyek között minden esetben elvárás, hogy a saját tőke ne forduljon negatívba, és hogy a projekt összköltsége ne haladja meg az előző éves árbevétel összegét. Az ettől eltérő pénzügyi adottságokra lehetnek megoldások, de Harsányi kiemel egy lényeges szempontot a projekt potenciális mérete kapcsán: "Fontos, hogy a vállalkozás méretének megfelelő, az előző éves árbevétel 50%-át meg nem haladó beruházásra pályázzon, - igaz a pályázati kiírások ennél jóval megengedőbbek, de a tapasztalat azt mutatja, így az esetleges csúszásokkal, fizetési késedelmekkel együtt is fenntartható marad a projekt".
-   Hiányzó fejlesztési koncepció: A projektek 20 százaléka hiúsulhat meg évente amiatt, hogy a vállalkozások nem rendelkeznek fejlesztési tervvel, hogy nem aktualizálják azt, illetve, hogy egyedi, egymáshoz nem illeszkedő, ad-hoc fejlesztési célok mentén pályáznak. A fejlesztési terv előzetes kidolgozása azért is fontos, mert így a támogatási lehetőségek pontosan összeegyeztethetők a fejlesztési menetrenddel és a fejlesztési kerettel, aminek köszönhetően már a pályázati önerő biztosítása sem okozhat meglepetést a vállalkozás számára.
-   Egyoldalú szemlélet: Jellemző a hazai kkv szektorra, hogy a pályázati lehetőségek között elsősorban az ingatlanfejlesztési támogatásokat keresi, és amennyiben a kiírt pályázatok ezt nem teszik lehetővé, inkább nem is adnak be igénylést. "Ha már meglévő telephely, székhely fejlesztése a célunk, javasolt komplex fejlesztésben gondolkodni, hiszen például eszközbeszerzéssel kombinálva nagyobb eséllyel talál a cég megfelelő kiírást. Novemberben például több kapacitásbővítést támogató felhívás is elérhető lesz, ezek esetében eszközbeszerzés mellett az ingatlankorszerűsítés is támogatható. Érdemes továbbá számba venni a hitellel kombinált konstrukciókat is, vagy az akár teljes mértékben kedvezményes hitelt nyújtó lehetőségeket, hiszen a Széchenyi 2020 program keretében lehívható támogatások egyre növekvő mértékben visszatérítendő formában vehetők igénybe" - emeli ki Harsányi.
-   Felértékelődött a vidék szerepe: A főként fővárosi és Pest-megyei vállalkozások a mostani Európai Uniós ciklusban is a korábbi években megszokott és népszerűvé vált pályázati kiírásokat várják. Az új pályázati rendszer azonban kevésbé támogatja a fejlettebb régiókban megvalósuló beruházásokat, ezért mindenképp érdemes számításba venni, hogy a cég vidéki telephelyre szervezze, és az ott elérhető támogatásokból fejlessze tevékenységét. A fejlettebb régió mellett a szolgáltató szektorban működő vállalkozások is hátrányt szenvednek, hiszen vannak tevékenységek, amelyek teljesen kiszorulnak a pályázati rendszerből. A kedvezményes hitelt nyújtó támogatási lehetőségek azonban sok esetben megengedőbbek, így vidéken akár turisztikai vagy más szolgáltató tevékenység is fejleszthető kamattámogatott, 0 százalékos hitelből. Mivel a jövőben hangsúlyosabban szerepelnek majd a kombinált, vagy akár tisztán hiteljellegű támogatások, a fejlesztési elképzeléseket érdemes az ilyen jellegű támogatásokhoz igazítani. A kedvezményes hitelek jó lehetőséget jelenthetnek, ha a fejlesztési területen nem indítanak vissza nem térítendő pályázatot.
-   Feltérképezetlen piac: Év végégig megközelítőleg 85 milliárd forint vissza nem térítendő támogatással írnak ki innovációs pályázatot, elsősorban a kkv szektor vállalkozásainak. A korábbi innovációs pályázati tapasztalatok azt mutatják, gyakori hiba, hogy a pályázók nem fordítanak kellő figyelmet az alapfogalmak megismerésére, így helytelenül használnak az elbírálás szempontjából fontos kifejezéseket - összekeverve például az alapkutatást az ipari kutatással. A pályázatok 10 százalékánál előforduló - akár elutasítást eredményező - hiba, hogy a vállalkozás fejlesztése már ismert a szegmens hazai, vagy európai piacán, így az nem jelent újdonságot. "Innovációs pályázat benyújtásakor érdemes tehát szabadalmi ügyvivőhöz fordulni, vagy a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal segítségével ellenőrizni a termékünk, szolgáltatásunk valódi újszerűségét, eredetiségét" - javasolja Harsányi Gábor.
uniós források, tipikus hiba, pályázatok, goodwill consulting kft., árbevétel, harsányi gábor