Alapjövedelem - Egy amerikai milliárdos érvel a bevezetés mellett
A gépek, robotok el fogják venni az emberek munkáját, ezért elkerülhetetlen lesz valamilyen általános alapjövedelem bevezetése - ezt nem más, mint egy amerikai milliárdos Elon Musk mondta, szerinte ugyanis a gépek hatalomátvétele a munkahelyeken hamarosan szükségessé teszi, hogy munka nélkül is pénzt kapjanak az államtól az emberek.

Egyre kevesebb olyan munka lesz, amit a robotok ne tudnának jobban elvégezni. Értsék jól: nem azért mondom ezt, mert szeretném, hogy megtörténjen, hanem azért, mert úgy gondolom, jó eséllyel ez fog történni – mondta a Dubajban rendezett World Government Summit eseményen Elon Musk. A Tesla, a PayPal és a SpaceX alapítója úgy látja, hogy robotok elterjedésének gazdasági vonatkozása lesz a kisebb probléma, azt még meg lehet oldani a munkavégzés nélkül, mindenkinek járó alapjövedelem bevezetésével. A nagyobb gond az lesz, hogy amikor az emberek munkájára nem nagyon lesz szükség, akkor – egy kezdeti, örömteli időszak után – egyszerűen elkezdi majd haszontalannak érezni magát a társadalom, és a folyamat nagy veszélyeket rejt - olvasható a hvg.hu-n.
A vállalat megerősítette a portfolio.hu információit, és tájékoztatása szerint a megújulásra részben azért van szükség, mert nemcsak a hagyományos telekommunikációs szereplőkkel, hanem a dinamikusan fejlődő, globális, digitális vállalatokkal is meg kell küzdeni. A létszámcsökkentés által hatékonyabb működési struktúra jöhet létre, megőrizve a hosszú távú versenyképességet - válaszolta a Telenor. Arról viszont nem közölt pontos információt a cég, hogy az intézkedések miként befolyásolják az idei pénzügyi eredményeket.
A munkavállalók önkéntes jelentkezéssel is távozhatnak, üres pozíciók is megszűnnek, a leépítés nem érinti viszont az üzletekben, illetve az ügyfélszolgálaton, a közvetlen ügyfélkapcsolattal foglalkozó munkakörökben dolgozókat. Az érintetteket március 14-én értesíti a cég, április 18-án pedig megkapják felmondólevelüket, ezt követően indul a felmondási időszak. A Telenor jelezte, hogy a szervezeti változás előkészületeibe bevonta a munkavállalói érdekképviseletet, velük együttműködve és konzultálva véglegesítik a leépítés menetét és feltételeit.
A távozóknak szánt ajánlat tartalmazza a többi között a munka törvénykönyve által munkáltatói felmondás esetére meghatározott csomagot, extra 2 havi fizetést és az előzetes értesítéstől számított, felmentésből adódó, egyhavi jövedelmet. Emellett a vállalat a volt dolgozóit különféle eszközökkel (mobiltelefon, laptop, mobilinternet) és tanácsadással segíti a munkakeresésben, igény esetén pedig digitális tanulási lehetőség is nyújt - olvasható a válaszban.
Matthias Machnig, a gazdasági minisztérium államtitkára, az ARD országos köztelevíziónak elmondta, hogy az Opel mostani és következő tulajdonosával, az amerikai General Motors (GM) és a Peugeot, a Citroen és a DS márkákat összefogó PSA francia konszern képviselőivel kezdett egyeztetések reménykeltőek, de nincs írásbeli vállalás arról, hogy a PSA tovább foglalkoztatja valamennyi munkatársat és megtartja mind a három németországi üzemet.
A német kormány ugyan közvetlenül nem vesz részt a GM és a PSA tárgyalásain, de az érintett tartományok vezetésével és a szakszervezetekkel együttműködve igyekszik képviselni a dolgozók és a német ipar érdekeit a két cégnél és a PSA-ban tulajdonrésszel rendelkező francia államnál. Hétvégi német sajtóhírek szerint a PSA jelezte a német kormánynak, hogy nem lesznek elbocsátások és legalább 2020-ig folytatják a fejlesztéseket a három üzemben - az Opel rüsselsheimi központjában több mint 14 ezer embert foglalkoztató gyárban, a mintegy 2100 embernek munkát adó kaiserslauterni, és a bő 1800 embert foglalkoztató eisenachi gyárban -, valamint a 2014-es gyárbezárás óta alkatrészellátó központként működő bochumi telephelyen. Minderről "korai lenne még találgatni" - mondta Matthias Machnig az ARD-nek.
A berlini vezetés legfőbb törekvése nemcsak a munkahelyek megőrzése, hanem a beruházások, fejlesztések folytatása 2020 után és a kutatás-fejlesztési tevékenység megtartása Németországban, különös tekintettel az autóipar átalakulására, az elektromos meghajtási technológia és a digitalizáció előretörésére. A Der Spiegel című hetilap a hétvégi számában azt írta, hogy az esélyek nem jók, mert Párizs az iparpolitikában a nemzeti érdekeket helyezi az első helyre, és a korábbi hasonló, határokon átívelő egyesülések esetében a stratégiai jelentőségű részlegeket rendre áttelepítették Franciaországba.
Ágazati szakértők szerint az a legnagyobb kockázat, hogy túlságosan hasonló a két autógyártó profilja - egyformán a középkategóriás modellekre és a lassan fejlődő, telített európai piacra összepontosítanak -, ezért nem egészítik ki egymást. Ráadásul mindkét cég nehéz helyzetben van, a gyártókapacitások kihasználtsága az Opelnél mindössze 65 százalékos, és a PSA is túlkapacitásokkal küzd.
Ezért a fúzióval létrejövő új cégnél - amely a Volkswagen után a második legnagyobb európai autógyártó lesz - a költségcsökkentés és a gyártás ésszerűsítése lesz az első számú feladat, ami leépítésekkel járhat. A gyárak közül elsősorban Kaiserslautern kerülhet veszélybe, mert ott állítják elő az Opel dízelmotorokat, és ebben a technológiában a PSA fejlettebbnek számít - írta a Der Spiegel. A Bild am Sonntag című lap szerint a GM és a PSA két és fél héten belül, a genfi autószalon március 9-i kezdetéig megállapodhat az Opel átadásáról. A Welt am Sonntag szerint még három hétig tarthatnak a tárgyalások, és a PSA évi 500 millió eurós költségcsökkentési programot indíthat az Opelnél, ami akár 6250 munkahely megszüntetését jelentheti.
A nyugat-magyarországi Szentgotthárdon működő üzemében mintegy 1200 embert foglalkoztató Opel 1862 óta működik. Hét európai országban vannak gyárai, kutatás-fejlesztési, illetve tesztközpontjai. A több mint 35 ezer munkatárssal dolgozó cég 1931 óta a GM-hez tartozik, és 1999 óta veszteséges.