2020-ig kellett várni, hogy létező női történelmi személyiség kapjon szobrot a Central Parkban
Mindeddig csak férfiak és kitalált női figurák kaptak emlékművet.
A nők jogaiért küzdő három 19. századi élharcos, Susan B. Anthony, Elizabeth Cady Stanton és Sojourner Truth egy kis kerek asztalnál ül, mintha egy stratégiai kérdést vitatnának meg a New York-i Central Park legújabb bronz szoborkompozíciójában. A Women's Rights Pioneers című alkotást szerdán, a nők szavazati jogát biztosító alkotmánymódosítás parlamenti elfogadásának 100. évfordulóján avatták fel a 340 hektáros, 166 éves park amerikai szilfák szegélyezte sétányán.

Sojourner Truth (1797-1883) rabszolgaként született, de 1827-ben gyermekével együtt megszökött. Az 1851-es ohiói Női Jogi Gyűlésen felszólalva mondta el híres, Hát én nem vagyok nő? című beszédét. Susan B. Anthony (1820-1906) 1869-ben Elizabeth Cady Stantonnal (1815-1902) alapította meg a Nemzeti Társaság a Női Választójogért nevű szervezetet. Úttörő küzdelmeik eredményeként 1920-ban az alkotmányban biztosították a nőknek a választójogot az Egyesült Államokban.

Susan B. Anthonyt, akit 1872-ben letartóztattak és pénzbüntetésre ítéltek, mert leadta voksát az akkori elnökválasztáson, csak a közelmúltban, a szavazati jog megadásának 100. évfordulója alkalmából tartott ünnepségen rehabilitálta posztumusz Donald Trump elnök.

„Ez a szobor azoknak a nőknek állít emléket, akik együtt dolgoztak azon, hogy forradalmi változást hozzanak a társadalmunkba” – fogalmazott Pam Elam, a Monumental Woman önkéntes ügyvédeket, történészeket és közösségi vezetőket tömörítő közhasznú szervezet elnöke. A szervezet magánadományokból 1,5 millió dollárt (445 millió forintot) gyűjtött össze az új szobor felállítására és gondozására, továbbá az ezzel kapcsolatos tájékoztató programokra.

A 4,27 méter magas alkotás az első, nőknek állított bronzszobor a park eddigi híres történelmi személyiségeket ábrázoló szobrai között, amelyek egyebek mellett Kolumbusz Kristófnak, Alexander Hamiltonnak vagy William Shakespeare-nek állítottak emléket. Az emlékművet Meredith Bergmann szobrászművész készítette, akinek szoborterve 91 pályázat közül nyert. A művész elmondta, hogy reményei szerint az embereket, különösen a fiatalokat inspirálja majd a világ megváltoztatásáért küzdő különböző hátterű, eltérő faji, gazdasági és társadalmi környezetből érkezett nők szobra.

Létező férfi történelmi személyiségeken kívül eddig csak fiktív nőalakoknak volt szobra a legendás New York-i közparkban, például Alice-nek a Csodaországból vagy Júliának Shakespeare Rómeó és Júlia című drámájából.

Bergmann emlékművén eredetileg csak Anthony és Stanton szerepelt volna, Truth azt követően merült fel, hogy a kritikusok felvetették, miért nem kerül az emlékműre egy afroamerikai nő is, aki ugyancsak sokat tett a nők ügyéért.
szavazati jog Susan B. Anthony női jogok Sojourner Truth Central Park Elizabeth Cady Stanton