TGM Bayer kitüntetéséről: a tiltakozás helyes és szükséges
Volt értelme a tiltakozásnak – állítja a Népszabadságnak adott interjúban Tamás Gáspár Miklós, aki egyike azoknak, akik megváltak állami kitüntetésüktől.
Az interjút Czene Gábor készítette:
- Most, hogy elérték a százat, érdemes számvetést készíteni. Sok ez, vagy kevés?
- Bár nem a számot tartom a leglényegesebbnek, ennyi ember elég ahhoz, hogy figyelmet keltsen.
- Akkor is, ha összesen nagyjából ezerötszázan kaptak hasonló állami kitüntetést?
- A kényelmességet is beleértve mindenféle oka van annak, hogy valaki miért nem küldte vissza a kitüntetését. A százas számot nem szabad túlértékelni, de nem szabad lebecsülni sem.
- Mégis: milyen eredményt hozott a tiltakozási hullám?
- Kiderült, egyébként nem először, hogy léteznek határvonalak, amelyeket még a mai Magyarországon sem lehet átlépni. Fontos társaslélektani következményei lehetnek annak, ha szimbolikusan megálljt parancsolunk egy olyan rendszernek, amely az ország minden négyzetcentiméterére rátelepedne. Sosem árt emlékeztetni magunkat arra: a tiltakozás helyes és szükséges.
- Mi lehetett a kormány szándéka Bayer lovagkeresztjével?
- Azt hiszem, hogy a magyar állam képviselői csak a megszokott üzemmódjukban működtek. Számukra teljesen természetes, hogy kitüntetnek valakit fajgyűlölő, etnicista, kirekesztő, homofób, antidemokratikus szövegekért. Nyilván ezek az ő nézeteik is.
- Változtatott valamit a botrány?
- Valamilyen mértékben biztosan. Az, hogy világossá tettük, nem tűrjük a posztfasiszta beszédet és a mögötte meghúzódó posztfasiszta állami politikát, eljutott azokhoz is, akik magányosan morgolódnak otthon. Láthatják, nincsenek teljesen egyedül. Az összes magyar antifasiszta és demokrata megerősítést kapott.
Az interjú egy nagyobb összeállítás része, amelyet a Népszabadság készített!
Mint emlékezetes, júniusi határozatában a kormány csak azt mondta ki, hogy a tervezett négy új fővárosi egészségügyi centrum közül a dél-budai Kelenföldön legyen, a pontos helyszínről azonban nem született döntés. A kórház számára több, XI. kerületi területet javasolnak majd a straté­giai kabinetnek, de a lehetőségek között továbbra is ott van a Szent Imre Kórház bővítése.
A lap úgy tudja, a kabinet a jövőbeni észak-budai nagy kórház lehetséges helyszíneit is számba veszi. Itt II. és III. kerületi helyszínek egyaránt szóba jöhetnek, de az M0-s körgyűrű esetleges továbbépítésének függvényé­ben egy városon kívüli, zöldmezős beruházás sem kizárt.
A teljes cikket itt olvashatja!
A PIM főigazgatói tisztségére két érvényes pályázat érkezett. A bíráló bizottság a pályázati dokumentáció és a személyes meghallgatás alapján egyhangú döntést hozott. Balog Zoltán, az emberi erőforrások minisztere a bizottság javaslatát elfogadva Prőhle Gergelyt nevezi ki az intézmény élére. A megbízatás öt évre szól - olvasható a közleményben. Prőhle Gergely hivatalba lépéséig E. Csorba Csilla, az intézmény megbízott főigazgatója vezeti a múzeumot.
A vezetői pályázatot július elején írta ki az Emberi Erőforrások Minisztériuma, a pozícióra augusztus 4-ig lehetett jelentkezni egy olyan középtávú program benyújtásával, amely javaslatokkal él az intézmény vezetésére, fejlesztésére és tevékenységének társadalmi elismertetésére, különös tekintettel az intézmény nemzetközi kapcsolatainak további bővítésére.
A főigazgatói pályázatot először 2015 novemberében írták ki, mivel 2016 elején lejárt E. Csorba Csilla mandátuma. A szakember az MTI-nek korábban elmondta: nem kíván pályázni a pozícióra.