2016-ban kiderült, a parlamenten kívül is van élet
A kvótanépszavazás jelentõsen megerõsítette a Kétfarkú Kutya Pártot, és a mostani állás szerint az alakulatnak jó esélye van arra, hogy a 2018-as parlamenti választáson megugorja az egyszázalékos küszöböt, ami az állami támogatást jelentené. 2016-ban a parlamenten kívüli erõk közül még a Thürmer Gyula vezette Munkáspártról hallhatott néha a közvélemény, de a kis pártok ideje majd 2017 õszétõl jöhet el.
A parlamenti kívüli erõk közül egyedül a Magyar Kétfarkú Kutya Párt tekinthet bizakodva a következõ évek elé, mivel sikerült mérhetõ támogatottságra hízniuk. Sikerüket annak köszönhetik, hogy nagyon erõteljes plakátkampányt folytattak az október 2-i kvótareferendum elõtt. Arra szólították föl a szavazókat, hogy érvénytelen voksot adjanak le. A kampány sikeres volt, mivel  több mint 220 ezer érvénytelen szavazat született. Ekkora szavazatmennyiséggel egy alacsony részvétel esetén be lehet jutni a parlamentbe. 

A kétfarkú kutyákon kívül a Magyar Munkáspárt hallatott magáról. Õk gyakorlatilag az összes idei idõközi önkormányzati választáson elindultak. Sok esetben csak nulla szavazatot kaptak, de volt arra is példa, hogy lemondások miatt sikerült egy helyet szerezniük egy kistelepülési testületben. A 2014-es választáson indult egy százalék alatti alakulatok 2016-ban némaságra ítélték magukat.

A nagyok mozgása sokat számíthat

Ahogy közeledünk a választásokhoz, úgy éledezik a politikai piac. Sokan megszervezik magukat, és így próbálnak szerencsét. Minél közelebb van 2018, annál több a magát megmutatni kívánó politikai formáció, de az õ feltûnésük csak 2017 második felében várható igazán – errõl már Kiszelly Zoltán beszélt az Origónak. A politológus szerint az õ jövõjük elsõsorban a parlamenti erõktõl függ, mivel a fõ kérdés, hogy a politikai élet fõbb szereplõi mennyire engedik nekik át a terepet.

Ha lesz egy teljes körû baloldali összefogás, akkor a kisebb erõk sok szavazót szerezhetnek, mivel biztosan lesznek olyanok, akiknek nem tetszik az összeborulás – fogalmazott Kiszelly. A kis pártok számára a másik nagy kérdés, hogyan tudják megmutatni magukat. Donald Trump is megmutatta, hogy lehet a széllel szemben politizálni. A médiahasználat és a közösségi oldalak révén jelentõsen tudta növelni a támogatottságát – mondta az elemzõ. 

Kezdeményezések

Magyarországon nagyon kevés volt az újonnan belépõ a központi politikai arénába 1990 óta, csak a MIÉP, a Jobbik és az LMP tudott a parlamentbe kerülni. A parlamenti szakadárok esetében is lehetnek új kezdeményezések Kiszelly szerint, aki úgy látja, hogy Kónya Péter és köre akár 2018-ban is indulhat. Önkormányzati szinten is szervezõdhet egy új párt, többen beszélnek Gémesi György gödöllõi polgármester környezetérõl, akik  komolyan gondolkoznak egy centrista párt létrehozásán. 

Kiszelly szerint új proteszt mozgalmak is szóba jöhetnek. Nem lehet leírni az utcai mozgalmak erejét, bár egyelõre nem látszik olyan tömegmozgalom, ami egy komoly méretû pártot tudna létrehozni. A kétfarkú kutyák esetében megtévesztõ lehet, hogy sokan támogatták õket, de nagy kérdés, hogyan lesznek ebbõl szavazók – mondta a politológus. Ugyanaz a szavazóbázisuk, mint a liberálisoknak, ezért is vannak nehéz helyzetben, és nagyban hasonlítanak a Juhász Péter vezette Millára is. 

Hasonló kezdeményezés volt a Negyedik Köztársaság nevezetû párt, de ez az idén megszûnt. 2017 õszétõl sokkal többet beszélünk majd a kevésbé ismert pártokról, mivel 6–9 hónappal a választások elõtt jön el az az idõ, amikor ideálisak a körülmények a feltûnésre. Jó példa erre a Centrum Párt, ami 2001 szeptemberében jött létre, és a semmibõl sikerült közel négy százalékot elérniük – zárta Kiszelly Zoltán.
idõközi választás 2018-as parlamenti választás Magyar Munkáspárt parlamenti küszöb Thürmer Gyula kvótareferendum Kétfarkú Kutya Párt