Csalódott lennék, ha nem jelentenénk be a függetlenséget
Egyelőre senki sem mer nyilatkozni arról, mi lesz a katalán elnök kedd esti parlamenti beszéde után, így a függetlenségpárti önkormányzati szövetség zártkörű ülése után sem lehetett megtudni, milyen tervekkel készülnek a lehetséges helyzetre. Azt viszont igen, mit nem szeretnének hallani Carles Puigdemont beszédében.
„Csalódott lennék, ha (a katalán elnök) nem jelentené be a függetlenséget, és azt, hogy ennek gyakorlati megvalósítására nyitott a tárgyalásokra Madriddal” – mondta az Indexnek Joan Rabasseda. A Barcelonához közeli Arenys de Munt polgármestere szerint más lehetőség nincs. „Elment a lehetősége annak, hogy több autonómiával rendezni lehessen a kérdést.”

Ez az esély a 2006-os megállapodás 2010-es madridi felrúgása óta úszott el – ekkor az alkotmánybíróság döntésére hivatkozva felfüggesztették a Katalóniának gazdasági, egészségügyi, oktatási területen nagyobb önállóságot biztosító, eredetileg a katalán és a spanyol parlament által is jóváhagyott statútumot. „Ezután hat éven át hiába tüntettünk, követeltünk tárgyalásokat, Madrid minden kompromisszumot elutasított” – érvelt az a függetlenségpárti önkormányzati szövetségben (AMI) is aktív szerepet játszó polgármester.

Ahogy sokan, ő is felidézte az oktatási miniszter korábbi nyilatkozatát, hogy nagyobb teret kellene adni a spanyol nyelvnek Katalóniában, ami a tartományban nagy felhördülést okozott. „A törvények most biztosítják a katalán nyelv érvényesülését, de ez a konzervatív kormány ezt folyamatosan meg akarja nyirbálni” – mondta, megjegyezve, hogy az idő már túlhaladt azon, hogy egy esetleges spanyol kormányváltással lenyugodjanak a kedélyek Katalóniában és megbízzanak Madridban.

Magabiztos a katalán

Rabasseda szerint Katalónia képes lesz megélni: 220 milliárd dolláros – nominálisan a magyar gazdaság dupláját jelentő – GDP-je, turisztikai jelentősége, a spanyol kivitel 25 százalékát jelentő exportja révén nem fog hiányt szenvedni. „Valóban, nem önmagától gazdag Katalónia, hanem mert egy nagyobb egység része. Ez az egység azonban nem Spanyolország, hanem az EU” – vélte, elismerve, hogy hátrányos lenne, ha a függetlenség miatt a tartomány kikerülne az EU-ból.

„De akkor ott az EFTA” – villantotta meg az EU-n kívüli élet lehetőségét a Svájcot, Norvégiát, Liechtensteint, Izlandot tömörítő, szabadkereskedelmi szövetséggel, amely azonban nem egy kis EU, annál jóval kevesebb.

A polgármester szerint nem kell tartani a külföldi cégek kivonulásától. A brexit miatt ugyan Londonban is fennáll ennek veszélye, de Rabasseda úgy látja, valójában egyáltalán nem biztos, hogy ez ott is be fog következni.

Mit lép Madrid?

„Nem lesz összecsapás” – állította Rabasseda még arra az esetre is, ha Puigdemont tényleg kikiáltaná a függetlenséget. „A hadsereget nem lehet bevetni a civilek ellen” – azt sem tartja valószínűnek, hogy a spanyol rendőrség megpróbálná őrizetbe venni a katalán elnököt.

„Egy év múlva már egy független, prosperitást ígérő Katalóniát szeretnék látni” – mondta, nem tartva attól, hogy ez akár súlyos összecsapásokhoz vezethetne, már csak azért is, mert Katalóniában sem mindent elsöprő a függetlenség támogatottsága, még ha igen valószínűnek is látszik, hogy 50 százalék feletti. „Ez a demokrácia” – adta meg a lehetséges többség igazának legitimitását.

Borítókép: Huszti István / Index
polgármester katalán népszavazás Külföld katalónia