Jövõre sziesztázhatunk a forró munkahelyeken
Az idei nyáron tapasztalt szokatlan kánikula miatt a munkaügyi minisztérium azt tervezi, hogy jövõ évtõl könnyíti a melegben dolgozók terheit. A minisztérium elsõ sorban a munkavégzés biztonságát szeretné javítani, ezért a pihenõket és egy esetleges munkabeszüntetést a dél-európai országoktól eltérõen nem a napszakhoz, hanem a hõmérséklethez kötné. A tárcánál azt mondták: az elsõdleges cél nem a szieszta bevezetése, de elképzelhetõ, hogy egy bizonyos hõmérséklet felett erre is lehetõséget kapnak majd a dolgozók. Igaz, a meleg miatti pihenõt utólag le kell majd dolgoznia mindenkinek.
Az elmúlt száz évben az idei május és június volt a legmelegebb - derül ki az Országos Meteorológiai Szolgálat adataiból. A napi maximum hõmérséklet már májusban meghaladta a 25 Celsius-fokot, és a kánikula - a korábbi években megszokott 5-7 nappal szemben - három-négy hétig is eltartott. Nyáron több melegrekord is megdõlt. A szokatlanul meleg nyár miatt a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium (FMM) új rendelkezéseket dolgoz ki a meleg idõben való munkavégzésre. A minisztérium a túlzott melegben végzett, emberi egészségre is káros munkák biztonságát szeretnék növelni a várhatóan jövõ nyártól hatályba lépõ új szabályozással.

"Száz éve ez volt az elsõ olyan nyár, amikor mindannyian szenvedtünk a melegtõl. A bõrünkön tapasztaltuk a mediterrán meleget" - mondta az [origo]-nak az FMM egyik munkatársa. Elmondta, bár egyelõre konkrét terv nincs a munkaügyi és biztonsági szabályok megváltoztatására, a szakértõk már vizsgálják a kérdést.

A minisztérium szerint elsõsorban azoknak a helyzetét kell megvizsgálni, akik a szabadban dolgoznak. "Az irodai dolgozók jobban vannak védve a meleg elõl, mert a fõvárosban és a vidéki nagyvárosokban sok irodában légkondicionáló mûködik. A tetõn dolgozó ácsnak viszont nem mindegy, hogy 25, vagy 50 fokos melegben kell-e dolgoznia" - mondta a tárca munkatársa. Hozzátette, kérdés, hogy a szabadban dolgozók hatékonyan tudják-e végezni a munkájukat a nagy melegben.

A minisztérium szerint olyan megoldást kell keresni, amely kedvezõ a munkaadóknak és a munkavállalóknak is. Bár nem a dél-európai országokban megszokott déli munkaszünet bevezetése a cél, az FMM munkatársa kijelentette: megfontolás tárgya lehet akár egy néhány órás szieszta is, amit késõbb dolgozhatnának le az alkalmazottak.

Már most is létezik több elõírás és jogszabály, amely a meleg idõben végzett munka körülményeit szabályozza. Egy 1996-os népjóléti miniszteri rendelet és annak 2002-es módosítása pedig megszabja azt is, hogy egy bizonyos hõmérséklet fölött mennyi pihenõt kell kötelezõen tartani. E szerint a nehéz fizikai munkát végzõ embereknek például 31 Celsius-fokos hõmérsékletben már negyed óra munkára háromnegyed óra pihenés járna.

Galgóczy Gábor, az Országos Munkahigiéniás és Foglalkoztatás-egészségügyi Intézet vezetõje az [origo]-nak azt mondta: ezen intézkedések célja, hogy kikerüljék a szélsõséges klimatikus körülmények káros hatásait. Galgóczy szerint ha a munkáltató nem tudja biztosítani a megfelelõ körülményeket a munkavégzéshez, akkor kötelezõ szünetet elrendelni. "Öt-tíz perces szüneteket egyébként is el kell rendelni idõrõl idõre, ha viszont nagyon rosszak a körülmények, akkor hosszabb pihenõt kell tartani" - mondta. Ez a most érvényben lévõ rendelkezések alapján is lehetséges, a dél-európai országokban pedig hasonló intézkedések alapján rendelnek el sziesztát a munkahelyeken.

Galgóczy szerint azonban kérdés, hogy például egy vasúti krampácsoló esetében mennyire valósulnak meg ezek az elvárások, mivel az érvényben lévõ szabályozások nagyon bonyolultak. Egy egyszerû hõmérõ segítségével ugyanis nem lehet megállapítani, hogy a hõmérséklet túllépte-e a megengedett szintet. Az érvényben lévõ szabályozás szerint jelenleg egy száraz-nedves hõmérõ, egy glóbusztermométer és egy szélsebességmérõ egy idejû használatával kell kiszámítani, hogy egy adott munkahely hõmérséklete megfelel-e az elvárásoknak. Ha a három mérés alapján meghatározott érték meghalad egy bizonyos szintet, akkora pihenõt kell elrendelni minden órában.

Ez azonban túl bonyolult eljárás, amely például egy vasútépítésnél nem biztos, hogy elvégezhetõ - vélekedett Lantos Géza, az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Fõfelügyelõség szaktanácsadója. Lantos - aki részt vesz az új jogszabály kidolgozásában - elmondta, az új szabályok egyik célja éppen a most érvényben lévõ rendszer egyszerûsítése lesz. Lantos szerint az új szabályozásba sok más egészségügyi tényezõ is bekerül majd. Úgy vélte, indokolt lehet például a bõrfelület és a test hõmérsékletének mérése is. Továbbra is más szabály vonatkozik majd egy nehéz fizikai munkát végzõ emberre, mint egy irodai dolgozóra.

Bártfai Erzsébet orvos-meterológus szerint rekkenõ hõségben a déli pihenõórák bevezetése nagyon is indokolt. Mint mondta, ilyenkor az emberi szervezet teljes energiája a hûtésre fordítódik, ezért dekoncentráltság, pontatlanság jellemzõ a munkára. A nyílt terepen dolgozók esetében pedig a hõmegterhelés fokozottabb, és ez sokszor balesetveszéllyel jár.

Az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Fõfelügyelõségen az [origo]-nak azt mondták, hogy az utóbbi években nem sok panasz volt a túlzott melegben történõ munkavégzés miatt. A minisztérium terveit ennek ellenére több szakszervezet is üdvözölte, azonban szinte mindenhol kételyeiket fogalmazták meg a tervezett jogszabállyal kapcsolatban. Ádám István, a Postások Független Érdekvédelmi Szövetségének elnöke szerint a tervezett pihenõidõ nehezen lenne alkalmazható a postai dolgozókra, mert nekik elsõsorban a hatékonyságot kell szem elõtt tartaniuk. "A postások nem engedhetik meg maguknak, hogy késsen egy fontos levél" - mondta. Ádám szerint nem mindegy, hogy egy sürgõs levél 11 órakor vagy csak délután érkezik-e meg, és a nyugdíjasoknak sem mindegy, hogy mikor kapják meg nyugdíjukat.

Bakucz József,  a Taxigépkocsivezetõk Független Szakszervezetének elnöke luxusnak tartja egy taxis életében a napi 3 órás pihenõt. Mint az [origo]-nak elmondta, inkább a taxisoknak tikkasztó melegben is elõírt zárt cipõ és hosszúnadrág ellen vennék fel a harcot.

Kovács Gábor - Sáling Gergõ
meleg munkaügy teszt munkajog idõjárás