Koszovóba nem könnyű a hazaút
Főleg Koszovóból érkezett, a szerbekkel együtt kollektív bűnösnek kikiáltott, fedél nélküli romák éjszakáztak kedden Belgrád központjában, megfelelő életkörülményeket és szálláshelyet követelve. A szülőföldjük után szerbiai lakhelyükről is elűzött roma családok ügyével párhuzamosan Jugoszláviában újra napirendre került a koszovói menekültek hazatelepülése; sajtóértesülések szerint szeptember 21-én több mint százezer menekült kísérel meg visszatérni a dél-szerbiai tartományba. Az akció akár újabb tragédiába is torkollhat.
Több mint ezer roma éjszakázott kedden a Belgrád központjában lévő köztársasági elnöki hivatal előtt, követelve a hatóságoktól, hogy biztosítsanak számukra megfelelő életkörülményeket és szálláshelyet. A többségükben Koszovó területéről menekült roma családok eddig egy zimonyi cigánytelepen éltek, az IMT traktorgyár tulajdonában levő területen. A vállalat azonban - pénzügyi nehézségei miatt - nemrégiben haszonbérletbe adta a földterületet, ezért kell a romáknak távozniuk. S noha Rasim Ljajic szövetségi kisebbségügyi miniszter ígéretet tett arra, hogy egy hónapon belül rendezik a romák gondját, a B92 rádió internetes honlapjának tudósítója szerint a dolgok jelenlegi állása szerint úgy tűnik: a romáknak nemcsak Belgrádban, hanem egész Szerbiában nem sikerül majd új otthont találni.
Az IMT telepén élő romák kilakoltatásával párhuzamosan Jugoszláviában újra napirendre került a koszovói háború után vagy óta Szerbiába menekült koszovói lakosok hazatelepítésének több éve húzódó ügye. Becslések szerint Szerbiában ma közel 220-240 ezer szerb és más nem albán nemzetiségű, többnyire roma származású koszovói menekült él. Csak az elmúlt fél év alatt több mint tízezer szerb hagyta el Koszovót, miközben három év leforgása alatt - amióta nemzetközi közigazgatás alatt van a tartomány - alig néhány százan tértek vissza otthonukba. (A volt jugoszláv tagköztársaságokból elmenekült szerbek száma jóval meghaladja a 600 ezret.)
Kísérletek a tömeges visszatelepülésre több alkalommal is voltak, de egyik sem járt sok sikerrel. Legutóbb június 28-án, a szerbek legnagyobb ünnepén, Vid napján próbált 16 ezer menekült elindulni Koszovó felé, de a szerb hatóságok nyomására elhalasztották a tömeges hazatérést. A belgrádi Glasz Javnoszti című lap szerint a következő próbálkozásra szeptember 21-én kerül sor, amikor is több mint százezer koszovói menekült kísérel meg visszatérni a dél-szerbiai tartományba. Miroszlav Szolevics, a menekülteket tömörítő szervezet vezetője szerint ha most sem engedik be őket Koszovóba, blokád alá vesznek tíz koszovói határátkelőt: hetet Szerbia és hármat Montenegró felől, és a zárlat addig tart, amíg nem teljesítik követeléseiket. A visszatérés szervezői felszólítják Pavle pátriárkát, a szerb vallási vezetőt, hogy álljon a menekültoszlop élére, és az elkövetkező három évre tegye át székhelyét a nyugat-koszovói Pecsben található patriarkátusra, mert "Isten így rendelkezett, és Szent Száva is ezt hagyta meg". Szolevics közölte, hogy családjával és két unokájával ő is ott lesz az elsőkként hazatérők között.
Barry Fletchert, a koszovói ENSZ-rendőrség szóvivője szerint határblokád esetén a rendőrség kénytelen lesz megtenni a szükséges intézkedéseket, hogy feloldja a zárlatot. A szóvivő azonban emlékeztetett arra, hogy már korábban is voltak figyelmeztetések a szerbek tömeges visszatéréséről, de sohasem történt semmi.
A koszovói kormány mindenesetre nem aggódik a tartományból elmenekült szerbek hazatérési tervei miatt. Bajram Rexhepi koszovói kormányfő szerint Szolevics bejelentése komolytalan. A nyilatkozatból nem derül ki, a kormányfő a hazatérők mely célkitűzését tartja komolytannak: a visszatérést az otthonokba, a visszatérést a munkahelyekre vagy a kollektív kártalanítást.