Megéri vagy sem az új atomerõmû?
Erre az egyszerûnek tûnõ kérdésre nem tudtak egyértelmû választ adni a Magyar Tudományos Akadémia kedden megrendezett paksibõvítés-ügyi konferenciáján elõadó szakértõk.
Legyen szakmai párbeszéd – így határozta meg Pálinkás József, a Magyar Tudományos Akadémia elnöke, hogy miért az MTA szervezett konferenciát a paksi atomerõmû bõvítésérõl. Ennek ellenére nem folyt higgadt vita a beruházást támogatók és az ellenzõk között, és arra a kérdésre sem született egyértelmû válasz, hogy megéri-e Magyarországnak, ha orosz hitelbõl két új blokk épül Pakson.

A hitelbõl állami vagyon jön létre, és fontos több lábon álló energiastratégiát megvalósítani – érvelt Kovács Pál, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium (NFM) energiaügyi államtitkára. Szerinte az atomenergia megbízható, tiszta, olcsó, fenntartható és megbízható módon megtermelhetõ. A kormány úgy számol, hogy az elavuló hõerõmûvek lekapcsolásával a következõ nagyjából három évtizedben további 6000 megawatt áramtermelõ kapacitásra lesz szüksége Magyarországnak, és ebbe jól illeszkedik a paksi bõvítés.

Az sem lesz gond, amikor a 2030-as évek elején majd párhuzamosan üzemel a négy régi és a két új blokk Pakson – mondta Aszódi Attila, a Budapesti Mûszaki Egyetem Nukleáris Technológiai Intézetének igazgatója. A négy régi blokkban 15 TWh, a két úban 18 TWh áramot termelünk évente. Számításai szerint ebbõl körülbelül 2 TWh-ra nem lenne igény itthon, ennyi áramot viszont exportálni lehet a környezõ államokba.

Aszódi kalkulációi szerint a bõvítés összköltsége 25,99 forint lenne minden kilowattóra áram után az alatt a huszonegy év alatt, amíg Magyarország 5%-os kamattal törleszti az Oroszországtól felvett 10 milliárd eurós hitelt. A hitel törlesztése utáni idõszakban – hiszen az új blokkok hatvanéves üzemidõvel létesülnének – a beruházás már csak 7,75 Ft/kWh-ba kerülne. A teljes üzemidõ alatt 14,11 Ft/kWh költséggel kell számolni, ami versenyképes ár még akkor is, ha a megújuló energiaforrásokkal foglalkozó német kutatóintézet, a Fraunhofer Institute szél- és napenergiára vonatkozó adataival vetjük össze. A paksi erõmû jelenleg körülbelül 11,5 Ft/kWh áron adja el az áramot.

Mi éri meg inkább?

2007-ben az árak miatt még a science fiction kategóriájába tartozott az a terv, hogy megújuló energiaforrásokból termelünk áramot – idézte fel Felsmann Balázs közgazdász azt az idõt, amikor még a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium államtitkáraként dolgozott. Az utóbbi öt évben viszont drámaian megváltozott a helyzet, a szél- és a napenergia jelentõsen olcsóbbá vált.

A Corvinus Egyetem Stratégiai és Nemzetközi Menedzsment Kutatóközpontjának vezetõje azzal érvelt, hogy az atomerõmûvek rendkívül tõkeigényesek. Ezért nagyon nem mindegy, hogy hány százalékos kamatozású hitellel fut a beruházás. A Corvinus Regionális Energiakutató Központjának számításait alapul véve arról beszélt, hogy ha egy hitel törlesztésénél 6-7%-os a kamatláb (ami nem sokkal több az orosz 5%-nál), és a piacon 70-80 euróért tudunk eladni 1 MWh áramot, akkor már inkább megéri szélerõmûbe fektetni a pénzt, mint atomerõmûbe (összehasonlításként a magyar áramtõzsdén most 50 euró/MWh áron kereskednek az árammal). Nagyon sok számítás lehetséges, de minimum annyit ki lehet jelenteni, hogy a szél-, a nap- és az atomerõmûvek körülbelül ugyanolyan mértékben térülnek meg.

A konferenciának az a tanulsága, hogy nem feltétlenül célravezetõ, ha mérnökök beszélnek szûken vett közgazdasági kérdésekrõl vagy fordítva. Felsmann Balázs amiatt is kifogásolta a Paksra tervezett új blokkokat, mert az atomerõmû nehezen lenne szabályozható, amikor kevesebb igény van áramra. Továbbá az atomerõmû emiatt nehezen illeszthetõ a hálózatba, amikor majd több szél- és napenergiánk lesz.

Aszódi válaszul elmondta, hogy Paks II.-be ugyanolyan típusú blokkok kerülnek, mint a Szentpétervár közeli Leningrád II. erõmûbe. E blokkok teljesítményét 5 százalék/perc sebességgel lehet csökkenteni, az 50-100% között 15 ezer alkalommal, 15-20% között pedig több milliószor. Felsmann a maga részérõl azt rótta fel a mellette ülõ Aszódinak, hogy költségkalkulációban során egyszerûen csak forintban számolt, és nem vette figyelembe, hogy Paks II. euróhitelbõl épülne. Ez esetben pedig hogyan kezeljük a forint-euró árfolyamkockázatokat? – kérdezett vissza a közgazdász.
paksi bõvítés atomenergia megújuló energia megtérülés Magyar Tudományos Akadémia