Csodával határos, óriási evolúciós lépést tehetett a tüskés pikó
Úgy tûnik, hogy a Mária becenévre keresztelt kis tüskés pikó átlépte valahogy az evolúció lépcsõjét és különleges módon megváltoztatta szaporodási szokásait. A hal hímjei általában növényekbõl dombszerû fészket készítenek a tófenéken, és ha jól végzik a dolgukat, akkor a fészek és a hím élénk színei odacsalnak egy nõstény, amely bemegy és lerakja az ikrákat, amit a hím megtermékenyít. Ám Mária valahogy enélkül is „teherbe esett", amely a faj esetében a csodával határosnak tekinthetõ.
Meglehetõsen ritka jelenséget tártak fel

Bármennyire is hihetetlennek tûnik a tüskés pikó (Gasterosteus aculeatus) esete, ez már a harmadik alkalom, hogy a kutatók olyan halra bukkantak, amelynek hasában megtermékenyítés nélkül fejlõdtek az embriók. Ez azonban az elsõ olyan, dokumentált történet, ahol ezek a kishalak meg is születtek, majd egészséges felnõtté fejlõdtek. A szenzációs esetet a Nottinghami Egyetem kutatói publikálták szerdán a Nature Scientific Reports tudományos folyóiratban.

Bár ez a szinte véletlenszerû felfedezés feltûnõen ritka jelenséget tárt fel, mégis segíthet nekünk abban, hogy megértsünk egy igazán fontos változást, ami „az élet fája alatt" történt – mondta Andrew MacColl, a Nottinghami Egyetem evolúciós biológusa, aki csapatával a felfedezést tette. – Sok állat szaporodik tojásokkal, de néhány (köztük szinte az összes emlõs, de csak kevés hal) azonban úgymond visszatartja tojásait, és szülés útján ad életet az utódainak. Bár az evolúció során ez nehéz feladatnak tûnik, ennek a halnak úgy tûnik, mégis sikerült egyedül is.

Hím egyed nélkül is megtermékenyült valahogy

A kutatók azonban nem tudják pontosan, hogy a különleges tüskés pikó hogyan termékenyült meg, mivel a hozzá hasonló halak egymással nem érintkeznek. A már egyévesen ivarérett hímek ragadós veseváladékukkal növényi szálakból barlangszerû fészket építenek, ami ívóhelyként szolgál, és a nõstények ide rakják le az ikraszemeket.

Több lehetõséget is átgondoltunk: talán Mária klónozta valahogy magát, esetleg hermafrodita volt, és így megtermékenyítette a saját tojásait – magyarázta Andrew MacColl. – Ám a genetikai elemzés kimutatta, hogy az utódoknak két, egymástól független szülõje volt.
A Nottinghami Egyetem csapata szerint a leginkább az a változat elképzelhetõ, hogy Mária egy olyan fészekhez tévedt, ahol a hím egyedek a közelmúltban spermát bocsátottak ki, hogy megtermékenyítsék azokat az ikrákat, amelyek már ott voltak. Ezután ezek a spermiumok jutottak be a tüskés pikó tojáscsövébe, és így termékenyült meg.

A nõstény vette át a hímek szerepét is

Amikor a kutatók rábukkantak az embriókra Skóciában, azok mind egészségesek voltak, ám Mária „nem élte túl a szülést". A szakemberek az állatjóléti elõírásoknak megfelelõen kezelték az esetet és kinyitották a nõstény hal hasát, ahol további ötvenhat tojást találtak, amelyeket egy laboratóriumi akváriumba helyeztek el.

A felfedezésünk legfigyelemreméltóbb része az, hogy átlagos körülmények között a hímeknek fontos szerepük van az utódok nevelésében – hangsúlyozta Andrew MacColl. – A tüskés pikó megtermékenyített ikráit, sõt rövid ideig a kikelt ivadékot is, a hímek õrzik, miközben ösztönzik az egészséges fejlõdési folyamatokat. Ebben az esetben úgy tûnik, hogy ezt a „munkát" is Mária végezte.
A brit kutatók most további, az elpusztult tüskés pikóhoz hasonló példákat keresnek Skócia vizeiben. Ha sikerrel járnak, akkor az azt jelenti, hogy óriási evolúciós lépés történt.
szaporodás ikra tüskés pikó evolúció hal