Igaz lenne? Egy csapásra eltűnt a magyar gazdaságot sújtó évtizedes átok
Múlt év végén nagy szakmai figyelmet kapott az a felfedezés, miszerint Magyarország vállalkozásainak fejlődési üteme az elmúlt három évben ötször gyorsabb volt, mint az uniós átlag. Az elmúlt évek gyors fejlődésének köszönhetően cégeink ledolgozták lemaradásukat a visegrádi országokhoz képest. A fejlődés azért óriási meglepetés, mert abban korábban erős konszenzus volt a közgazdászok között, hogy a hazai fejlődés egyik legfontosabb gátja a magyar cégek (különösen a kkv-k) makacs és óriási termelékenységi lemaradása. Szepesi Balázs és Pogácsás Péter a meglepő adatok ismertetése után annak járt utána, hogy mi lehet az oka a hirtelen javulásnak.
Az Összkép szerzői, Szepesi Balázs és Pogácsás Péter előző írásukban azt tárták fel, hogy a friss adatok alapján könnyen lehet, hogy át kell alakítanunk a képünket a magyar vállalkozásokról. A számok ugyanis azt mutatják, hogy kis- és középvállalkozásaink az elmúlt években szárnyra kaptak, fejlődésük ötször gyorsabb volt, mint az uniós átlag. Ezzel nagyrészt ledolgoztuk lemaradásunkat a visegrádi országokhoz képest. Az uniós átlagtól még messze vagyunk, de ebből a hátrányból nyolc év alatt hét százalékot tudtunk lefaragni.
2010 és 2018 között minden méretkategóriában jóval gyorsabban nőtt a magyar cégek termelékenysége, mint az uniós vagy a visegrádi átlag. Mikro- és kisvállalkozásaink fejlődésének üteme több mint duplája az EU-s értéknek, középvállalataink is másfélszer gyorsabban fejlődnek. Egyedül a nagyvállalati kör termelékenységjavulása simul bele az uniós trendbe, a többi cégtípus mind kiemelkedően teljesített.
Amennyiben az adatok helytállók és tartós jelenséget írnak le, akkor az sok szempontból átalakítja a képünket a magyar gazdaságról.
Az Összkép friss írása épp ez utóbbi feladatot kezdte el azzal, hogy szakértőket kérdezett meg a váratlan javulás lehetséges okairól. A meglepetés erejére jellemző, hogy rengeteg magyarázat született, amelyek gyakran egymásnak is ellentmondanak. A legtöbb szakértő egyetértett, hogy a gazdasági környezet alapvető változása és a gazdaságpolitika lépései egyaránt közrejátszottak a termelékenység adatainak javulásában. Két kérdésben van komoly vita. Egyrészt abban, hogy mennyire higgyük el azt, amit látunk, másrészt abban, hogy az eredmények a kedvező helyzet időszakos eredményei vagy alapvető változásokat jeleznek.
A termelékenységjavulás okait firtató kérdésünkre adott válaszok alapján három fő nézőpont rajzolódik ki.
A szkeptikus álláspont szerint a számokat alaposabban ellenőrizni kell, mert azok egyelőre nem megbízhatók, illetve nem biztos, hogy azt mutatják, amit mi abból következtetésként levontunk. A legfontosabb érvek:
A fentiek közül különösen az első mondható erősnek, hiszen a vállalati számokra vonatkozó első becslések gyakran nagyon sok korrekciót igényelnek utólag. Az áremelés az építőiparban valóban jelentős tényező lehet, de az ágazat súlya még úgy sem domináns, hogy tudjuk: a hazai kkv-k között felülreprezentált tevékenységi kört jelentenek. Érdekes lehet ennek kapcsán az exportáló vállalatok helyzete, akik a forint gyengülésén keresztül realizálhattak árbevétel-növekedést. Ugyanakkor a vállalati adatok euróban szerepelnek az adatbázisban, tehát közvetlen hatása a gyengülésnek nincs. Az adórendszer szerepe azért lehet megfontolandó, mert a kkv-k adózása annyira kedvezményessé vált, hogy sok területen már nem racionális a költségekkel való trükközés.
A kétkedők másik érvcsoportja az ideiglenes hatásokra hívja fel a figyelmet. Eszerint:
Ennek az érvcsoportnak a jelentősége nem tűnik annyira nagynak, mint a korábbinak. Az állami (főleg uniós) források rövid távú keresleti hatása valóban bizonyítottan erősebb, mint a hosszú távú kínálati hatás. Ugyanakkor ha a termelékenységi változást elhisszük, akkor az már tartós, kínálati hatás. Vagyis lehet, hogy a vállalkozások nem jutnak mindig ennyire könnyen és olcsón fejlesztési forráshoz, de a más elnyert forrásokból megvalósított fejlesztés hatékonyságnövelő hatása vélhetően nem egy évig tart. Az árfelhajtó hatás ideiglenességében sem lehetünk biztosak, egyelőre a gyenge forint sem okozott óriási inflációs nyomást, az árak inkább az erős belső kereslet, illetve néhány egyedi sokk és adóintézkedés hatására emelkednek.
Fontos szempont a szkeptikus érvelésben a fehéredés.
A fehéredés hatása valóban erős lehet, emiatt az állami költségvetésbe is óriási tempóban ömlik a bevétel. Fontos azonban kiemelni, hogy ezek az érvek a vállalkozások termelékenységéről kialakult új képet nem gyengítik, legfeljebb annyit állítanak, hogy a helyzet korábban sem volt annyira kedvezőtlen, csak a szürke zóna kitakarta a valóságot.
A számok által sugallt képet elfogadók egyik érvcsoportja arra vonatkozik, hogy a fejlődésnek egyedi, de természetes okai vannak. Egyrészt volt honnan fejlődnünk. Kedvező volt a világgazdasági környezet, felfele tolta a számokat a foglalkoztatás és a bérek emelkedése, az építőipari boom és az egységes európai piac generálta kereslet. Részletesebben:
A harmadik magyarázat a leginkább hízelgő, hiszen az a pozitív üzenet hordozza, hogy a fejlődés valós, és saját erőfeszítéseknek köszönhető. A válságot sikeresen átvészelő cégek két évtized tapasztalatával fordultak rá a 10-es évekre, képesek voltak a béremelkedés költségeit a termelékenység javításával kitermelni. Mostanra érett be a tudás, hogyan lehet a multikkal sikeresen együttműködni. Sorra jelentek meg a minőséget (ételt, italt, egészségügyi ellátást, szállást stb.) a középosztály számára is elérhetővé tevő szolgáltatók.
A szakértői vélemények sokszínűsége mutatja, hogy még nem tudjuk pontosan, mi is történt valójában a vállalkozásokkal az elmúlt években - állapítják meg a szerzők. Vállalati adatokra épülő statisztikai elemzések, a vállalati esettanulmányokra épülő kutatások és sok vita van előttünk. Ez tárhatja fel, mik is a valós okok, hol történt valódi előrelépés, hol átmenti vagy látszólagos a fejlődés. Fontos és érdekes feltáró munka vár a kutatókra, elemzőkre.
A legpezsdítőbb beszélgetéseket valószínűleg, a Kinek mit köszönhetünk és mit nem? kérdés indítja be. Van azonban két másik kérdés, amit picit nehezebb és kevésbé élvezetes megvitatni, pedig megválaszolásuk fontos gyakorlati következményekkel jár - írja Szepesi és Pogácsás.
A teljes írás az Összképen olvasható.
kisvállalkozás, szepesi balázs, középvállalat, pogácsás péter, termelékenység, árfolyam fejlődés, magyar cégek, KKV, összkép,