A termelõi társadalomnak radikálisan meg kell újulnia
Bár az idõjárás kiszámíthatatlan, az teljesen biztos, hogy a jövõben egyre melegebb lesz. A kiszámítható aszály miatt az eredményes növénytermesztéshez sok mindenen változtatni kell. Az eddig és most használt technológiák már nem kielégítõek.
Változtatni kell a talaj-elõkészítésen és a vetõmag kiválasztási gyakorlaton is. Más összetételû mûtrágyákat kell majd használni, vélik a Magro.hu online gabonapiac szervezésében zajló konferencián a szakértõk. Folyamatosan új kártevõk és kórokozók jelennek meg, amelyek ellen újfajta növényvédõ szerekre lesz szükség. Többet kell majd öntözni, csak kérdés, ki fogja ezt finanszírozni és hogyan.

Ezeket a kérdéseket érintik az elõadások a Magro több városban tartott konferenciasorozatán. „Erre azért van szükség, hogy a gazdálkodók ne a vesztes mezõgazdasági szereplõk közé tartozzanak – véli Bóné Tímea, a Magro egyik tulajdonosa. – Mert ha felismerik, hogy a folyamatot visszafordítani nem lehet, csak alkalmazkodni tudnak és megfogadják az itt elhangzottakat, csökken a kiszolgáltatottságuk és már nem csak a biztosító vagy a kormány segítségében bízhatnak.”

Úgy vélik, ezen a területen is igaz, hogy az alkalmazkodni képesek lesznek a túlélõk, a nyertesek. Akik továbbra is stabilan termelhetnek és a mostanihoz hasonló termésmennyiségeket takaríthatnak be.

Mindent érint a klímaváltozás

A klímaváltozás a növénytermesztési ciklus minden pontjára hatással van, mondta az Üzletrésznek Németh István gabonapiaci szakértõ, a Magro.hu mezõgazdasági piactér ügyvezetõje. Módosítani kell a talaj-elõkészítést, olyan tenyészidejû növények termesztését követeli meg, amelyek átvészelik az aszályos idõszakokat. A mûtrágyák hatóanyagainak hasznosulása szintén függ a csapadék mennyiségétõl.

Daoda Zoltán, az AGRO.bio Hungary Kft. szakmai igazgatója úgy véli, a termõtalajra elsõsorban a szélsõséges idõjárás hat sokszor igen károsan. Amikor a nagy mennyiségû csapadékot a talajok nem tudják befogadni és belvíz alakul ki, a talajok mikrobiológiai élete sokszor károsodik vagy kipusztul. A hosszú ideig tartó magas hõmérsékletû aszály légszárazzá alakítja a talajt. Ezt a szántóföldi – öntözetlen – területeken termesztett növények megsínylik, akár több milliárdos kárt okozva országszerte.

Bordás Tamás, az Ubimet GmbH területi igazgatója rámutatott, az eddig ismeretlen kártevõk megjelenése, az egyenetlen csapadékeloszlás (gyakran nagy mennyiség rövid idõ alatt), a súlyos aszályok, a hõségnapok számának emelkedése és az elsivatagosodás egyaránt problémát okoznak. Az enyhe téli idõszak következtében elszaporodnak a kártevõk, áradások és belvíz alakul ki, sokkal szélsõségesebb az idõjárás, például drámaian megnõtt a viharesemények száma és hevessége.

A szakértõk egyetértettek abban, hogy a legérzékenyebben a magyar mezõgazdaság húzótermékét, a kukoricát érinti a klímaváltozás, mert a termesztési ciklus legkritikusabb pontjai (címerhányás, szemtelítõdés) éppen akkorra esnek, amikor a legnagyobb az aszály esélye hazánkban. Az idei nyáron egyes kukoricatáblákban például 50 Celsius fokot mértek. Az elõrejelzések szerint viszont a következõ években még tovább nõ a hõmérséklet.

Nem mindegy, mennyibe fáj

Két eszközzel lehet a leginkább csökkenteni a negatív hatást, mutatott rá Németh István: ha a gazdák aszálytûrõ magot vetnek, és ha öntöznek. Hozzátette, hogy mindkettõ erõsen anyagi kérdés. A gazdák többsége éppen ezért nem a pénzbe kerülõ fémzárolt vetõmagokat veti, hanem a saját vetõmagját, azaz visszavet. Az öntözés, a víz is jelentõs többletköltséget jelent, de nem biztos, hogy ez az eladási árakban érvényesíthetõ. Surmann Árpád, az Agrisk agrárbiztosítási portál tulajdonosa szerint ez inkább attitûd, mint cashflow kérdése, a 2012 óta mûködõ kárenyhítési rendszer egyébként évente 3 milliárdot ad a növénybiztosítási díjak támogatására. A gazdák a biztosítási díj akár 65 százalékának megfelelõ mértékû vissza nem térítendõ támogatást kaphatnak.

Diriczi Zsombor, a Démétér Biosystems Bt. ügyvezetõje is úgy véli, a helyes mezõgazdasági gyakorlatokkal mind a kis- és közepes gazdálkodók, mind a nagyüzemek felkészülhetnek a klímaváltozás hatásaira. Ennek leginkább gondolkodás- és tudásbeli feltételei vannak. Az olyan nagyobb összegû beruházások, mint a komoly öntözõrendszer vagy a talajmintavétel is megtérülnek hosszú távon. Daoda Zoltán szerint ha a gazda nem hosszú távon gondolkozik, hanem a pillanatnyi nyereségre törekszik, akkor ilyen szélsõséges idõszakokban jelentõs veszteségeket könyvelhet el és gazdasági ereje tovább romlik. Hozzátette, már a rövid és középtávú tevékenységükben gyökeresen meg kell változtatniuk az eddigi gyakorlatát, ami már nem tud évrõl évre beválni. Változtatnia kell a mindennapi gyakorlatai és döntései jó részén, úgy, hogy figyelembe veszi az ehhez szükséges anyaghasználatot a termõtalajának feljavítására, kondicionálására, a talaj szervesanyag-tartalmának növelésére, a termésbiztonságának folyamatos növelésére.

Ez vár a termõföldre

A következõ évtizedekben a fagyos napok száma tovább csökken, a hõségnapok száma tovább emelkedik, az átlaghõmérséklet is minden évszakban nõ, mondta Németh István. A növénytermesztési zónák határa eltolódik, a mérsékelt égöv jelentõsége felértékelõdik. Hazánkban ez középtávon a Dunántúl szerepének erõsödésével és az Alföld kisebb fókuszával jár majd. A kártevõk elszaporodnak és új, addig nem jellemzõ fajok jelennek meg egy-egy területen. Mindezekkel a jelenségekkel a kell felvenniük a harcot a mezõgazdasági innovációknak. Bordás Tamás elmondta, ha nem használunk alternatív energiaforrásokat és megújuló energiát az egyensúly helyreállítására, katasztrofális helyzetre számíthatunk. Mint Daoda Zoltán fogalmazott, a termelõi társadalomnak 180 fokos fordulatot kell vennie.

Az idei Gazdag Gazda konferencia záróhelyszíne Szeged, ahol szeptember 22-én tartják meg elõadásaikat az agrárszakemberek.
mezõgazdaság Magro.hu