Haladék és kiskapuk színlelt vállalkozásoknak
A korábbi hírekkel szemben a munkaügyi ellenőrzések során a felügyelők csak a fennálló szerződéseket vizsgálják, visszamenőleg nem ellenőriznek. A munkaügyi tárca szerdai sajtótájékoztatóján azt is közölték, hogy a korábban beharangozottak ellenére január elsejétől még nem vezetik be az önfoglalkoztatás rendszerét.
Január elsejétől nem vezetik be az önfoglalkoztatás rendszerét, jelentette be Csizmár Gábor, a munkaügyi minisztérium politikai államtitkára. A munkaügyi tárca szerdai sajtótájékoztatóján azt is közölték: dolgoznak annak a Burány Sándor miniszter által múlt héten beharangozott jogszabálynak a részletein, amely jövő március 31-ig amnesztiát adnak a színlelt vállalkozások és a velük szerződő foglalkoztatottak számára.

Kiskapuk a színlelt vállalkozások

A Munka törvénykönyve július elsejétől hatályos rendelkezései nem tartalmaznak érdemi újdonságokat sem a munkaviszony szabályozásával, sem a munkaügyi ellenőrzésekkel kapcsolatban, hívták fel a figyelmet a minisztériumi illetékesek. A munkaügyi ellenőrök például továbbra sem vizsgálódhatnak visszamenőlegesen.

Dr. Dudás Katalin, az Országos Munkabiztonsági és Munkaügyi Főfelügyelőség igazgató-helyettese az Index kérdésére elmondta: az ellenőrzések során csak a fennálló szerződéseket vizsgálják, és azok közül is csak azokat, amelyeket a foglalkoztató egyéni vállalkozóval kötött. Ez azt jelenti, hogy amennyiben a színlelt vállalkozási szerződésre kötelezett munkavállaló nem egyéni vállalkozó lesz, hanem céget (legvalószínűbb esetben betéti társaságot) alapít, akkor ezeket a szerződéseket nem érintik a szerződések.

Szerződés néhány napra, folyton megújítva?

Mivel a munkaügyi ellenőrök nem foglalkoznak azzal sem, hogy az érvényben lévő szerződés előtt milyen megállapodás volt munkaadó és munkavállaló (vagyis megbízó és megbízott) között, elképzelhető, hogy divatba jönnek az egy hónapra, vagy akár ennél is rövidebb időre, hetekre, napokra vonatkozó vállalkozási, megbízási szerződések. Ebben az esetben ugyanis csak a szerződés időtartama után büntetheti a foglalkoztatót a munkaügy (bár az APEH továbbra is öt évre visszamenőleg ellenőrizhet és bírságolhat).

Önfoglalkoztatás elhalasztva

A sajtótájékoztatón Csizmár Gábor azt is bejelentette: előreláthatólag nem születik meg január elsejétől az önfoglalkoztatás rendszere a "nem tipikus munkavállalók" számára (ami gyakorlatban a színlelt vállalkozásokkal foglalkoztatottak helyzetének legalizálását szolgálná). A javaslat társadalmi vitája során sok száz oldalnyi észrevétel érkezett a minisztériumba, ezek alapján folytatódik a tervezet előkészítése, közölte az államtitkár.

Az valószínűnek látszik, hogy az önfoglalkoztatásról szóló általános jogszabály mellett néhány speciális szakmára, így az újságírókéra vagy a művészekére, külön szabályokat is kell alkotni, mondta Csizmár Gábor. A politikus az önfoglalkoztatási rendszer bevezetésének elhalasztását annak bonyolultságával indokolta.

Az államtitkár megerősítette ugyanakkor, hogy a színlelt vállalkozásokkal szerződő cégek várhatóan jövő márciusáig amnesztiát kapnak. Az erről szóló jogszabály részleteinek kidolgozása már folyik a minisztériumban. Burány Sándor munkaügyi miniszter múlt heti közlése szerint akkor nem kell bírságtól tartania a jelenleg kényszervállalkozót alkalmazó cégnek, ha jövő év március 31-ig a szabályoknak megfelelően rendezi a foglalkoztatotti viszonyt.

Megválaszolatlan kérdések

Az már látható, hogy az önfoglalkoztatók adózási és járulékfizetési szempontból különleges helyzetben lesznek. A minisztérium eredeti elképzelései szerint a velük szerződő munkaadóknak három éven belül meg kellene fizetniük a megbízási díjuk után a munkabérekhez hasonló társadalombiztosítási és egyéb járulékokat (úgy, hogy az első évben a munkabérek járulékának egyharmadát fizetnék, a második évben kétharmadot, a harmadik évtől az egész összeget). Ennek a halasztott bevezetésnek az ötletét már elvetették, ám azt még nem tudni, mi lép a helyébe.

Természetesen nem ez az egyetlen kérdés, amire nincs válasz. Egyelőre azt sem tudni, hogy hogyan kerülhető el a kettős adóztatásnak az ebben a rendszerben rejlő veszélye. Hiszen az egyéni vállalkozói státuszban lévő önfoglalkoztatónak fizetett megbízási díj után a munkát adónak meg kell majd fizetnie a munkadói járulékot. Csakhogy ebből az egyszer már járulékoltatott pénzből az önmagát - általában minimálbéres - alkalmazottként bejelentő egyéni vállalkozónak a munkabére után járó járulékot még egyszer ki kellene fizetnie.

Ennek a problémának a megoldására a munkaügyi minisztériumban nem született, és várhatóan nem is születik javaslat, válaszolta az Index kérdésére Garzó Lilla helyettes államtitkár. Ez ugyanis álláspontjuk szerint a pénzügyminisztérium és az adóhivatal feladata, ezért azzal nem is foglalkoznak.
Magyar gazdasag