Beroskadnak a falvak a pluszfeladatok súlya alatt, Orbánék meg nézik
Egyelőre úgy tűnik, semmi ellentételezésre nem számíthatnak a települések.
A legnagyobb hazai önkormányzati szövetség április végén felmérést végzett tagjai körében, aminek eredménye azt mutatja, a városok és falvak majdnem 64 százaléka likviditási gondokkal küzd azután, hogy a kormány – a járvány miatti válság kezelésre hivatkozva – elvonta a gépjárműadó eddig helyben maradó 40 százalékát. Emiatt a Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének (TÖOSZ) elnöke, Schmidt Jenő szerint a helyhatóságok sorra lépnek hátra az olyan önként vállalt feladataikból, mint például a civil szervezetek vagy a helyi sport támogatása, tömegrendezvények szervezése. Van, ahol emiatt csak az alapbért fizetik ki az alkalmazottaknak, a nem kötelező pótlékokat már nem. Schmidt Jenő azonban úgy látja, ezek a lépések nem hoznak érdemi megtakarítást, őszre sok település kerül bajba, mert a kormány a védekezési alapba terelte ezt a bevételt. A TÖOSZ honlapján elérhető felmérés adatai szerint szerint minél kisebb egy település, annál rosszabbul járt. Az átlagos elvonás nem egészen hét és félmillió forint, de nagy a szórás: egy ezer fő alatti községben csak néhány százezer, legfeljebb egymillió forintról lehet beszélni, míg egy tízezres városnál már 50 milliós tételről, sőt például Zuglóban 500 millióról. Mivel a kormányzati elvonásról az 1619 tagot számláló szervezettel sem egyeztettek a döntéshozók, a TÖOSZ vezetői levélben sürgették Pintér Sándor belügyminisztert és Banai Péter Benőt, a Pénzügyminisztérium államháztartásért felelős államtitkárát, hogy konzultáljanak egymással, mert a válsághelyzet megnövelte a kiadásaikat. A javaslatokat is tartalmazó levélre nem érkezett ugyan válasz, de Schmidt Jenő úgy látja, például a bölcsődék finanszírozására tett javaslatukat megfogadta a kormány és a járvány előtti gyerekszám alapján kapják meg az állami pénzt. Tab fideszes polgármestere szerint a kisvárosok azért vannak nagy bajban, mert a kulturális hozzájárulás a könyvtárak, művelődési házak fenntartásához csak 1200 forint lakosonként, ami nem fedezi a kiadásaikat. Azt változatlanul nem tudni – erősítette meg Schmidt Jenő, hogy valaha kapnak-e ellentételezést az államtól a járvány miatt megnövekedett kiadásaikra, de minden tételt és számlát fel kell tölteniük egy elektronikus rendszerbe, s abban reménykednek, a költések egy részét a végelszámolásnál visszakaphatják. Minden pozitívuma ellenére a polgármester szerint megosztó üzenet, hogy a gazdagabb önkormányzatok sorra jelentik be a munka nélkül maradt lakosság plusz támogatását, amit egy szegény falu nem tud megtenni. A kormány nem lép semmit, ahogy a kórházakból hazaküldött idős, beteg emberek házi gondozásának megszervezését is rátestálta a településekre.
Vidéken enyhítettek a kijárási és nyitva tartási szabályokon, pedig a lakosságszámra vetítve több megye is jobban fertőzött mint Pest megye.
Hétfőtől Budapest és Pest megye kivételével lazítottak a koronavírus-járvány miatt elrendelt kijárási és nyitva tartási korlátozásokon, így vidéken újra kinyithatnak az üzletek és a vendéglátóhelyek, az emberek pedig már nem csak indokolt esetben hagyhatják el otthonaikat. Az adatok ugyanakkor azt mutatják, hogy egyes megyékben magasabb a lakosságszámhoz viszonyított fertőzések száma, mint a továbbra is "karanténban tartott" Budapest és Pest megye esetében. A fővárosban és Pest megyében az összesen több mint 3 millió lakosra 1885 fertőzött jut, vagyis ezer főből átlagosan 62-en fertőződtek meg, míg például a 417 ezres lakosú Fejér megyében ez az arány 72. Ha külön vizsgáljuk Budapestet, ez az érték a főváros esetében 84-re emelkedik, de Pest megyére vetítve már csak 31 fertőzöttet mutat. Tehát még Komárom-Esztergom (45 fertőzött ezer lakosra) és Zala megye (51 fertőzött ezer lakosra) is megelőzi Pest megyét átfertőzöttségben. A szakértők ugyanakkor figyelembe veszik a népsűrűségi adatokat is. Budapesten érthető módon a legmagasabb ez a szám (3377 fő egy négyzetkilométeren), tehát itt a legnehezebb elkerülni a társadalmi érintkezést. Pest megye népsűrűsége is relatív magas, 200 fő él átlagosan egy négyzetkilométeren. Noha Fejér megyében fele annyian laknak átlagosan ugyanakkora területen (96 fő), de a megye átfertőzöttsége kétszer nagyobb, mint Pesté.
Hétfőn egyébként még nem igazán látszott Kaposvár belvárosában, hogy szabadabb lett vidéken az élet. Az éttermek közül mindössze egy nyitotta ki teraszát, a többség a hét második felére tervezi, hogy vendégeket fogad, s az üzletek egy része is zárva maradt. A fodrászok, kozmetikusok, közül többen ismét munkába álltak, igaz az üzletekben, ahol jártunk, egyszerre csak egy kuncsaft lehet bent, azaz messze még a normális forgalom. Az egri belvárosi teraszoknak nagyjából a fele nyitott ki hétfőn, s a vendégek is egyelőre óvatosan, kisebb létszámban ücsörögtek a székeken – derült ki a Dobó téren és a sétálóutcában tett körutunkon. A pincérek mindenütt maszkot és kesztyűt viseltek, a belső helyiségeket elzárták. A most még zárva tartó éttermek pénteki vagy szombati nyitásra készülnek, s több helyen emiatt most rendezgették a kinti asztalokat, székeket, „kimatekozva” a másfél méteres távolságot. Mirkóczki Ádám, a város polgármestere hétfőn egy sajtótájékoztatón úgy fogalmazott: noha nem ért egyet az enyhítéseket tartalmazó kormánydöntéssel, nem is akar szembemenni a jogszabállyal. Ugyanakkor tart attól, hogy a lazítás miatt füstbe megy az elmúlt ötven nap intézkedéseinek minden eredménye. Hozzátette: az éttermek, presszók működésébe az önkormányzat nem szólhat bele, de ajánlásokat fogalmaztak meg például arról, milyen távolságra legyenek egymástól az asztalok a teraszokon. Müller Cecília országos tiszti főorvos optimistábban tekint a járványgörbére, az operatív törzs hétfői sajtótájékoztatóján ugyanis arról beszélt, hogy Magyarországon egy fertőzött statisztikailag egynél kevesebb embernek adja át a vírust, a betegek számának emelkedése pedig alig 1 százalék felett alakul. - A járványnak nincs vége, de úgy tűnik, hogy a helyzet stagnál - fogalmazott. A tisztifőorvos szerint a gyógyultak arányának növekedése – hétfőre összesen 630-an voltak – is biztató. Gyógyultnak az tekinthető, aki a kórházi kezelést követően negatív tesztet ad, illetve azok a fertőzöttek, akik az otthoni karantén 14. napját is letöltötték – utóbbiak esetében tehát nincs teszt. A kormányzati oldal adatai szerint egyébként 3035-re nőtt az igazolt fertőzöttek száma az országban, ebből 2054 aktív beteg. Meghalt újabb 11 idős beteg, ezzel pedig már 351-re emelkedett a járvány következtében elhunytak száma. A kormány által elrendelt enyhítés nem vonatkozik a látogatási tilalomra, Müller Cecília közlése szerint az egészségügyi intézményekben, valamint az idősotthonokban továbbra sem lehet meglátogatni a hozzátartozókat.
Egy fülgyulladás miatt is kötelező a drága vírusteszt, de a szaktárca késlekedik a világos utasítások kiadásával, így a rendelőkben inkább időt próbáltak nyerni.
Felizzottak a telefonok tegnap reggel a rendelőkben: indulnának a betegek vizsgálatra, elmaradt kezelésekre, az orvosok, asszisztensek viszont zavarban vannak az egészségügyi ellátórendszer hétfői újranyitásának számtalan tisztázatlan részlete miatt. Így sok állami rendelőben és magánpraxisban is különböző kifogásokkal próbáltak időt nyerni, igyekeztek rábeszélni a pácienseket arra, hogy egyelőre érjék be a telefonos ellátással. A legtöbb problémát az okozza, hogy a rendelők, orvosok tegnap sem kaptak hivatalos értesítést arról, hogy ki fizeti a sok ellátás feltételeként szabott – a piacon 30-60 ezer forintba kerülő – vírustesztek elvégzését. Ráadásul van olyan megyei jogú város, ahol a közelben sincs olyan laboratórium, amely képes lenne ezt a vizsgálatot elvégezni. A szaktárca tegnap is adós maradt a világos útmutatással, igaz, Kásler Miklós humánminiszter már utalt arra, hogy „az állami ellátásban a biztosító fizeti, a magánellátásban pedig a magánellátó vagy a beteg.” Növeli a zavart, hogy a miniszteri levél melléklete szerint a „magas kockázatú beavatkozás” esetében elengedhetetlen a teszt, ám ezek közé soroltak sok olyan ellátást is, amely nem tartozik ebbe a kategóriába. Így például senki sem érti, hogy miért van szükség koronavírus tesztre például a radiológiai ultrahang vizsgálat előtt, illetve valamennyi onkológiai ellátásnál és a sugárterápiában. Még egy fülgyulladással is csak negatív PCR-teszttel lehet orvoshoz menni. Az operatív törzs azt ígérte, hogy hétfőn tisztázzák a kötelező teszttel kapcsolatos részleteket. Először azonban csak még nagyobb lett a zavar. Kásler Miklós humánminiszter a parlamentben arról beszélt: „a tesztet minden esetben el kell végezni, ha felvetődik a fertőzés gyanúja”. Ez azért különös, mert a rendelete alapján nem fertőzésgyanú esetén, hanem az előírt ellátásoknál kötelező a vizsgálat. Később viszont hozzátette: a tesztet „az állami ellátásban a biztosító fizeti, a magánellátásban pedig a magánellátó vagy a beteg.” A szaktárca és az operatív törzs lapunk kérdéseire nem válaszolt, de az RTL Klub-nak meg az ATV-nek elmondták: a mintát a mentőknek kell majd levenniük. Az RTL-klub szerint erről hétfőn még nem értesítették az intézményeket – és lapunk munkatársai is ezt tapasztalták amikor rendelőknél jártak, szakorvosokat kérdeztek. Négy, maszkot viselő ember várakozott hétfő reggel Budapesten, a IX. kerületi Drégely utcai háziorvosi és szakorvosi rendelő előtt. Türelmesen várták, hogy az intézményből kilépjenek a plexiből készült álarcot, maszkot, kórházi ruhát viselő ápolók. Ők aztán egyesével kikérdezték az utcán álldogálókat, hogy milyen panasszal, kihez jöttek. Akinek volt időpontja, beléphetett – de csak akkor, ha a gyors kamerás hőmérőzés nem jelzett lázat. Azt viszont ottjártunkkor senkitől sem kérdezték, van-e igazolása arról, hogy vírusmentes. A szakrendelő egyik asszisztenstől megkérdeztük, kinek van szüksége az orvosi szakrendeléshez PCR-vírustesztre, de csak széttárta karjait. „Ez egy új rendelkezés, csak az tűnik biztosnak, hogy az ultrahangos kezeléshez van szükség negatív vírustesztekre” – mondta, aztán hozzáfűzte, „a többi pedig kialakul.” Mindenesetre több beteggel is beszéltünk, volt aki sebészetre érkezett, más szakrendelésre kapott időpontot, ám vírustesztet senkitől sem kértek. Nem csak az állami ellátót, a legtöbb magánpraxist – legyen szó szájsebészetről, fogászatról vagy épp fül-orr-gégészetről – hasonló módon „zavarba hozta” Kásler Miklós rendelete. Több magánpraxisnál is azt mondták lapunknak: „inkább kivárnak, hátha tisztul a kép.” Gyuris Róbert egri szájsebész szerint jelenleg az sem világos, hogy miért kell elvégezni a koronavírus-teszteket azokon a betegeken, akiknél műtéti beavatkozás történik. – Sürgős esetben ennek nincs semmi értelme, hisz a vizsgálat eredményére 36 órát várni kell, más, tervezett műtéteknél viszont ugyanígy problémás a tesztelés, hisz a várakozás ideje alatt akár az orvos, akár a beteg is megfertőződhet, így a negatív eredmény sem jelent biztonságot – mondta. Hozzátette, hogy a tesztelés költsége – ami szerinte is 30-60 ezer forint között van – a jelenlegi szabályok alapján a pácienseket terheli. Így akinek nem sürgős, az már csak emiatt sem megy most fogászati műtétre. A kezelés díjai a fertőtlenítés, a megnövekedett várakozási idő, és a védőeszközök beszerzése miatt a szakember kalkulációi szerint amúgy is legalább 15 százalékkal emelkednek a jövőben. A bizonytalanság miatt csak jövő héten tervezi magánpraxisa megnyitását Szabó Zsuzsanna egri fül-orr-gégész, a Markhot Ferenc megyei kórház szakembere. Ő, mint mondta a magánpraxisában eleve nem végez olyan műtéteket, amelyekhez jogszabály-értelmezése szerint előzetesen COVID-tesztelésre lenne szükség: ilyen a légcsőmetszés vagy az orrpolip eltávolítása. A kórházban egyelőre a programozott műtéteket még nem kezdik el, azokra elvileg egy következő lépcsőben, egy újabb rendelettel nyílik majd lehetőség, így ő mindenkinek azt tanácsolja: várjon. Észak-Magyarországon több kórházat is megkérdeztünk, milyen koronavírus-tesztek állnak rendelkezésükre, s ki viseli a tesztelés költségeit, de hivatalos választ nem kaptunk, miként arra sem, hogy szakrendelőkben hétfőn tapasztaltak-e nagyobb betegforgalmat. Információink szerint a kórházak a magánpraxisokhoz hasonlóan még kivárnak, s ehhez igazítják – vagyis „elnyújtják” – a betegirányítást is. Van, ahol azt tervezik, hogy előbb a kartonozóba kell majd betelefonálni, s ott adnak egy későbbi időpontot, amikor a szakrendelőben tartózkodó orvost ténylegesen fel lehet majd hívni a panasszal: ő dönti el, hogy behívják-e a rendelésre a beteget, s ha igen, mikor.