Életre keltettek egy dinoszaurusz-fehérjét
Elsõ ízben szintetizáltak egy kihalt fajhoz tartozó fehérjét laboratóriumi körülmények között. A molekula szó szerint bepillantást enged egy 240 millió évvel ezelõtti világba.
240 millió évvel ezelõtt, a földtörténeti triász idõszak kezdetén már a hüllõk uralták a Földet, köztük a dinoszauruszok közvetlen õseinek képviselõivel. Amerikai kutatók megpróbáltak elõállítani egy olyan fehérjemolekulát, amely ezekben az állatokban létezhetett. Thomas Sakmar (Rockefeller University) és kollégái számítógépes program segítségével próbálták meghatározni egy korai dinoszaurusz egyik génjének szekvenciáját (azaz a gén alkotóelemeinek sorrendjét).

Ennek alapján szintetizálták meg azt a fehérjét, amelyet a gén kódolt - az eredmény egy olyan molekula lett, amely festékanyag-tartalmánál fogva a dinoszauruszok látásában játszott szerepet. Egy õsi, rodopszinhoz hasonló molekuláról van szó, amely rossz fényviszonyok mellett is lehetõvé tette az állatok aktív életmódját.

Számos tudós foglalkozik õsi genetikai szekvenciák meghatározásával, ám ez az elsõ eset, hogy a gén alapján elkészítették a génterméket is - amely ráadásul mûködõképes volt. A gén szekvenciáját egyébként a mai alligátorok, madarak, békák és halak rodopszin-molekuláinak vizsgálatára alapozva határozták meg.

A gén (illetve a fehérje) egykor egy Archoszaurusz "tulajdona" lehetett. A fehérje arra utal, hogy ezek az állatok jobban alkalmazkodtak az éjjeli életmódhoz, mint azt eddig feltételezték.

Az eredmény igazi jelentõsége az, hogy ismét bebizonyosodott: a molekuláris biológia olyan információkat képes nyújtani kihalt élõlényekrõl, amelyek az õsmaradványok hagyományos vizsgálatából soha nem derülhetne ki.

A 250 millió éve, a földtörténeti óidõ perm idõszakának végén megjelent Archoszauruszok lehettek a dinoszauruszok közvetlen õsei.

A kutatók részletes beszámolója a Molecular Biology and Evolution c. szaklapban jelent meg.
íz fehérje kihalt faj