Elindult az utolsó nagy távcsõ
Nagyszabású program végéhez érkezett a NASA: hétfõn hajnalban elindította a "nagy obszervatóriumok" utolsó képviselõjét, az infravörös ûrtávcsövet.
Egy Delta 2 típusú hordozórakétával sikeresen útnak indították a NASA negyedik nagy obszervatóriumát a floridai Kennedy-ûrközpontból. A Space Infrared Telescope Facility (SIRTF) nevû infravörös távcsõ startja helyi idõ szerint augusztus 25-én (hétfõn) éjjel, 1 óra 35 peckor (hazai idõ szerint 7.35-kor) történt. A csillagászok azt remélik, hogy a mûszerek olyan adatok és képek áradatát zúdítják ránk, amelyet a "nagy öreg"-tõl, a Hubble-ûrtávcsõtõl láttunk.

A "Nagy Obszervatóriumok"

A Világegyetem különféle objektumairól akkor alkothatjuk a legteljesebb képet, ha az elektromágneses színkép minden tartományában megvizsgáljuk õket. A NASA a 70-es években kezdte meg azt a nagyszabású programot, amelynek keretében különbözõ színképtartományokban mûködõ távcsöveket állított Föld körüli pályára.

Amint a fenti képen látható, ugyanaz az égitest (jelen esetben a Centaurus-A galaxis) más-más látványt nyújt az egyes színképtartományokban, más-más információkat nyújtva számunkra. Az ilyen komplex megfigyelésekbõl ismerhetjük meg igazán egy objektum valódi szerkezetét és különféle tulajdonságait

A Compton Gamma Obszervatórium a legnagyobb energiájú, legrövidebb hullámhosszú gamma-tartományban észlelt, de 2000-ben véget ért küldetése: technikai problémák miatt megsemmisítették a Föld légkörében (a CGRO-nál 50-szer érzékenyebb GLAST - Gamma-ray Large Area Space Telescope - 2005-ben kerül majd Föld körüli pályára). A röntgen-tartományban napjaink legjobb távcsöve a Chandra, amelynek eredményeivel már többször találkozhattak rovatunkban. Az ûrtávcsövek koronázatlan királya azonban vitathatatlanul a leglátványosabb felvételeket készítõ Hubble-ûrtávcsõ, amely 1990 óta végzi fáradhatatlanul munkáját - olyan eredményeket érve el, amelyek forradalmasították a csillagászatot.

Az optikai mellett a Hubble a színkép ultraibolya tartományában is végez megfigyeléseket, és "bemerészkedett" az infravörösbe is. A SIRTF indításával azonban egy olyan ûrtávcsõ állt Föld körüli pályára, amelynek az infravörös tartomány lesz a fõ észlelési területe.

A SIRTF a remények szerint azt az ûrt fogja betölteni, amelyet a három másik nagy ûrtávcsõ hagyott hátra a színképben.

A 85 centiméteres tükörrel rendelkezõ obszervatórium segítségével a korai Univerzum objektumait, valamint olyan égitesteket tanulmányozhatunk, amelyek alig bocsátanak ki hõt, s "átláthatunk" a legporosabb területeken is. Az infravörös ûrtávcsõ az Univerzum "idõs, hideg és koszos helyeit" deríti majd fel.
bolygó ûrtávcsõ csillagászat Univerzum exobolygó NASA Tejútrendszer Föld