2056-ban jön a klímafordulat Budapesten
Elõbb a trópusokon, majd a mérsékelt égövön kezd a mindennapokban is érezhetõvé válni a klímaváltozás. Infografikákon mutatjuk meg, melyik nagyvárosban mikor következik be a fordulópont, amely után már a leghûvösebb évek is melegebbek lesznek a megszokottnál.
Az elmúlt napokban 3–4 Celsius-fokkal volt melegebb Magyarországon az október közepén szokásosnál (az 1971 és 2000 közötti idõszakot tekintve). A Hawaii Egyetem klímakutatói ezt az egyszerû összehasonlítást alkalmazták annak megállapítására, hogy a világ nagyobb városaiban mikor változik meg gyökeresen a klíma a felmelegedés miatt. Onnantól kezdve nem lesz érdemes a régi hõmérsékleti adatokra hivatkozni, el kell felejteni a korábbi éghajlatot.

A trópusok a legérzékenyebbek

Ezt nevezik éghajlati fordulópontnak a klímakutatók. Mikor történik meg ez egy bizonyos helyen, illetve az egész Földön? Camilo Mora és munkatársai elemzésében az a leginkább nyugtalanító, hogy a fordulópont még ebben az évtizedben bekövetkezhet egyes trópusi városokban, de a rosszabbik forgatókönyv szerint ezt Budapesten is megtapasztalhatjuk 2050 és 2060 között. (Moráék tanulmányát a Nature közölte.)

Kattintson a grafikára a nagyobb méretért!

A számítások szerint leghamarabb, 2020-ban az indonéziai kikötõvárosban, Manokwariban érkezünk el a fordulóponthoz. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy ezután már a leghidegebb évek is melegebbek lesznek bármely, 1860 és 2005 közötti esztendõnél. Szintén gyors változás vár a Karib-tenger szigetvilágára. Kingstonban, Jamaica fõvárosában például 2023 a fordulópont éve, a guineai Malabóban 2024, a maldív-szigeteki Maléban pedig 2025.

A trópusokon alig van különbség az esõs és a száraz évszakok között. Emiatt már az is nagy változásokat okoz, ha az átlaghõmérséklet egy kicsit is megnõ. Gyakrabban következnek be szélsõséges idõjárási események, rombolva az ökoszisztémát, és ezzel szoros összefüggésben a lakosság megélhetési esélyeit. Számos szegény trópusi ország keveset tehet az alkalmazkodás érdekében, ám nekik is olyan fenyegetésre kell felkészülniük, amely a fejlett országokban indult iparosodás következménye.

„Hamarosan a korábbi extrém idõjárás számít normálisnak” – mondja Camilo Mora kutatásvezetõ. Az éghajlati fordulópontok a 21. század harmincas-ötvenes-hatvanas éveiben következnek be a magasabb földrajzi szélességeken fekvõ országokban. Magyarország (és a Kárpát-medence) viszonylag szerencsés helyen fekszik, nálunk 2056-ban következhet be a változás a kedvezõtlenebb folyamatokat elõrevetítõ forgatókönyv szerint.

2047

Belgrádban és Bukarestben 2054-ben, Pozsonyban 2055-ben, Prágában 2056-ban jöhet el az éghajlati fordulópont. (270 nagyváros adatsora itt elérhetõ, a teljes adatbázis pedig itt tölthetõ le.)

Athénban 2041-ben, Rómában 2044-ben, New Yorkban és Washingtonban 2047-ben, Los Angelesben 2048-ban, San Franciscóban 2049-ben következhet be az éghajlati fordulópont. A legkésõbbi idõpontig az alaszkai Anchorage-ban tartana ki a jól megszokott klíma, ott 2071-ben történne meg a fordulat. Az egész Földre vetítve pedig 2047 a fordulópont.

Magyarországra a klímaváltozás forróbb nyarakat – és ami kevésbé nyilvánvaló – melegebb tavaszokat és õszöket hoz a 21. század végén. Az Országos Meteorológiai Szolgálatnál végzett klímamodell-számítások alapján átlagosan 3-4 fokkal lennének melegebbek az éveink, de a rosszabb verzió szerint 8-9 fokkal nõne az átlaghõmérséklet. A mostanihoz képest plusz 30 napon át kellene hõségriadót kiadni, és hõség lehet tavasszal és õsszel is. Az idõjárás szárazabb, mediterrán jellegû lesz a számítások szerint. Több modellszámítás is arra az eredményre jutott, hogy a Kárpát-medence az átlagnál érzékenyebb a klímaváltozásra.

...vagy 2069

A tanulmány készítõi szerint még bõven van lehetõség a klímaváltozás ütemének lassítására. Mora és munkatársai harminckilenc klímamodell összegzett eredményeit használták fel, és alapvetõen két forgatókönyvet vázoltak fel. Az elsõ a „minden megy a régiben” változat, ennek következményeit mutattuk be az elsõ térképen. Eszerint 2100-ra a legfontosabb üvegházhatású gáz, a szén-dioxid koncentrációja eléri a 936 ppm-et (a mértékegység azt jelzi, hogy egymillió légrészecske közül 936 a CO2; jelenleg 400 ppm-nél járunk).

Kattintson a grafikára a nagyobb méretért!

Ezen a második térképen az optimistább forgatókönyv látható, amely szerint sikerül érdemben korlátozni az üvegházhatású gázok kibocsátását, így 2100-ban megállunk az 538 ppm-nél. A szén-dioxid-korlátozás egyértelmû haszonnal jár, bár a hatása inkább a magasabb földrajzi szélességeken érvényesül.

Ha megvalósulna a korlátozás, akkor Athénban húsz, Rómában huszonkét, Budapesten pedig huszonkilenc évvel késõbb érkeznénk el a fordulóponthoz, az egész Földre számítva 2047 helyett 2069 lenne a fordulat éve. Kingstonban viszont csak öt évet nyernének mindezzel - ez pedig jól mutatja, hogy a klímaváltozás már most zajlik.

Ahol már megtörtént a fordulat

A kutatócsoport a párolgásra, a csapadékra és az óceán felszíni vizeinek hõmérsékletére, illetve sav-bázis egyensúlyára (pH-értékére) vonatkoztatva is kiszámolta, mikor haladják meg a jövõben várható szintek a múltbeli átlagokat. A pH-érték terén már végbe is ment a fordulat, vagyis a világtenger már savasabb, mint a rendszeres megfigyelések óta bármikor. Ennek az az oka, hogy a felszíni víz sav-bázis egyensúlya normális esetben csak kismértékben változik, most viszont az óceán nagy mennyiségben nyeli el a szén-dioxidot, ami savas kémhatásúvá teszi a vizet.
Budapest térkép szén-dioxid-kibocsátás klímaváltozás Kingston infografika Anchorage globális felmelegedés