Boris Johnsonnak egyre nagyobb az esélye a brit konzervatívok szavazásán
Egy jelölt, Dominic Raab volt Brexit-ügyi miniszter esett ki a kormányzó brit Konzervatív Párt vezetõválasztási szavazássorozatának kedden tartott második fordulójában, amelyben ismét a legesélyesebbnek tartott jelölt, Boris Johnson volt külügyminiszter kapta a legtöbb voksot.
A távozó Theresa May miniszterelnök pártvezetõi tisztségéért folyó versengésben tíz jelölt indult.

A múlt csütörtöki elsõ frakciószavazási fordulóban hárman estek ki, pénteken pedig egy jelölt visszalépett, így a keddi második fordulóban hatan indultak, és a szavazás után öten maradtak versenyben.

A vezetõválasztás szervezéséért felelõs frakciótestület, az 1922 Bizottság kedd esti bejelentése szerint a második fordulóban - amelyben a 313 fõs konzervatív frakcióból minimum 33 képviselõ voksára volt szükség a bennmaradáshoz - Boris Johnson 126 szavazattal végzett a mezõny élén.
Johnson az elsõ fordulóban 114 voksot kapott.

Dominic Raabra 30 képviselõ szavazott, így Raab nem jutott tovább a következõ fordulókba.

Jeremy Hunt jelenlegi külügyminiszter 46, Michael Gove környezetvédelmi miniszter 41, Rory Stewart nemzetközi fejlesztési miniszter 37, Sajid Javid belügyminiszter 33 szavazatot gyûjtött a keddi frakciószavazáson.

Javid kampánystábja kedd este közölte, hogy a belügyminiszter nem lép vissza, annak ellenére sem, hogy éppen a minimálisan elõírt szavazatszámmal, az utolsó helyen maradt a versenyben.

A legnagyobb meglepetést Rory Stewart, a mezõny leginkább EU-párti tagja okozta, azzal, hogy az elsõ fordulóban begyûjtött 19 voksához képest kedden csaknem megkétszerezte eredményét, ezzel õ növelte a legnagyobb mértékben a szavazatai számát. A második legnagyobb növekedést Johnson érte el (12 szavazat), így az utána következõ riválisokkal szemben még nõtt is az elõnye. 

Stewart határozottan eleveti a megállapodás nélküli Brexit gondolatát, azzal az érvvel, hogy a rendezetlen kilépés súlyos károkat okozna a brit gazdaságnak.

Raab személyében ugyanakkor a mezõny egyik leginkább keményvonalas Brexit-párti tagja esett ki a versenybõl kedden.

A volt Brexit-ügyi miniszter saját pártján belül is komoly bírálatok kereszttüzébe került, miután a minap kijelentette: az új miniszterelnök vezette brit kormánynak akár a jelenlegi parlamenti ülésszak lezárásával is meg kell akadályoznia, hogy a parlament valamilyen módon elejét vegye a megállapodás nélküli kilépésnek az EU-ból.

A keményvonalas tory Brexit-tábor frontemberének Boris Johnsont szokás nevezni, de azt a gondolatot még õ sem vetette fel, hogy az új miniszterelnöknek a parlamenti ülésszak idõ elõtti lezárásával kellene biztosítania a megállapodás nélküli Brexit lehetõségét. Raab szavazói ugyanakkor nagy eséllyel mögé sorakozhatnak fel.

Johnson nem sokkal a vezetõválasztási kampány kezdete elõtt leszögezte, hogy ha õ lesz az új brit miniszterelnök, az Egyesült Királyság október 31-én, a Brexit jelenleg érvényes határnapján mindenképpen kilép az EU-ból, akár lesz addig elfogadott megállapodás a távozás feltételrendszerérõl, akár nem.

Boris Johnson azonban a múlt hét elején tartott kampánynyitó beszédében árnyalta ezt az álláspontját. Kijelentette: ha õt választják miniszterelnökké, az õ célja sem a rendezetlen, megállapodás nélküli kilépés lenne, de azt tartja felelõs magatartásnak, ha a brit kormány e lehetõségre is elõkészületeket tesz.

A menetrend szerint a következõ frakciószavazási fordulókat szerdán és csütörtökön tartják, és a cél az, hogy csütörtökre már csak két jelölt maradjon versenyben.

Közülük - ha egyikük sem lép vissza a másik javára - a Konzervatív Párt 160 ezer regisztrált tagja választhatja meg postai szavazással Theresa May utódját, aki az Egyesült Királyság következõ miniszterelnöke is lesz.

Ha a jelenlegi ütemterv marad érvényben, a megválasztott utód a július 22-én kezdõdõ héten veszi át a pártvezetõi tisztséget, és ezután tájékoztathatja kormányalakítási szándékáról II. Erzsébet királynõt.
Boris Johnson