Órákon belül több mint 24 ezren tiltakoztak a felhatalmazási törvény ellen
A vasárnap este indított petíciót tízezrek írták alá – attól tartanak, hogy a kormány a járványhelyzetre hivatkozva végleg felszámolná a jogállamot.
Ezzel kezdődik annak az online petíciónak a felhívása, amit vasárnap indítottak el, és amit hétfőn hajnalig már huszonegyezernél is többen írtak alá – írja a 444.hu. A hírportál reggel háromnegyed hétkor élesítette cikkét, kevéssel fél nyolc után viszont már 24 ezer felett járt a tiltakozó aláírások száma
A Szabad aHang felületén megjelenő petíció – aminek megfogalmazói között van többek között Vörös Imre alkotmányjogász, volt alkotmánybíró, Lövétei István alkotmányjogász, Bárándy Péter volt igazságügyi miniszter, illetve Kaltenbach Jenő és Majtényi László volt ombudsmanok – azzal folytatódik, hogy
A felhívás azzal zárul, hogy
A szegregátumok lakói minden figyelmeztetés ellenére próbálják rutinszerűen tovább élni az életüket.
A szegregátumok lakói is érzékelik a bajt, de a veszély mértékét – másokhoz hasonlóan – még nem mérték fel. Minden figyelmeztetés ellenére próbálják rutinszerűen tovább élni az életüket. Munkatársaimmal reggeltől estig járjuk a településeket. Próbálunk a lelkükre beszélni, könyörgünk nekik. Minden érvet felsorolunk, amit csak lehet, de kevés az eredménye – nyilatkozta lapunknak egy szociális munkás, aki régóta észak-magyarországi szegregátumokban, romák által lakott falvakban és városi szegénynegyedekben dolgozik.
 romák sem csak a hírekből értesülnek arról, hogy baj van. A saját környezetükben is tapasztalják, hogy felmentek az árak, bezártak az iskolák – mondta a nevének mellőzését kérő szociális munkás. Tudnak tehát a járványveszélyről, de valahogy nincs nagy félelem attól, hogy megfertőződhetnek.
Nemcsak a szegregátumokban élőkre érvényes ez, hanem más rétegekre, még a leginkább veszélyeztetett idős korosztályra is. Egyelőre annak sincs elrettentő hatása, hogy a térségben is több településen előfordult: rosszul lettek emberek, akiket koronavírus gyanújával szállított el a mentő.
Összeverődnek, csoportokban beszélgetnek az utcán. Rutinszerűen élik tovább a mindennapjaikat – számolt be a szegregátumokban szerzett tapasztalatairól a szociális munkás. A távoktatás megszervezése számos helyen akadozik. A gyerekek kint játszanak az utcán, úgy élik meg az iskola bezárását, mintha egyszerű tanítási szünetet rendeltek volna el.
„Féltem a családokat. Nem tudom, hogyan leszünk képesek meggyőzni őket arról, mennyire fontosak az óvintézkedések” – fejezte ki aggodalmát. Legalább az biztató, hogy egyre több önkéntes jelentkezik. Bőven elkél a segítség: „Eddig is annyi munkánk volt, hogy alig bírtunk vele. Most pedig egyszerre szakadt ránk sok minden, amire a szociális szakma nem volt, nem is lehetett felkészülve. Azt hiszem, nem túlzok, ha azt mondom: a második világháború óta nem éltünk át ilyen rendkívüli helyzet.”
Setét Jenő, az Idetartozunk Egyesület elnöke hangsúlyozta, hogy a járvány terjedése elleni fellépés nem etnikai ügy. Nem csodálkozik azon, hogy a romák egy része az országos veszélyhelyzet közepette is „kétkedő magatartást” tanúsít. Hiszen – erősített rá az előzőekre – a társadalom egészében megfigyelhető ez a sajnálatos jelenség: márpedig a romák viselkedése elválaszthatatlan a társadalom egészétől.
A hozzá eljutott hírek szerint is sok helyen jelentős gondot okoz a digitális oktatásra való átállás. A szegregátumokban, szegény településeken élők eleve szükséget szenvednek mindenben, most folyamatosan tartós élelmiszereket és fertőtlenítőszereket kérnek.
Sokfelé megmozdultak a helyi roma önkormányzatok, de nyilvánvaló, hogy önmagukban képtelenek a problémákat kezelni. Ehhez mindenképpen együtt kell működniük a települési önkormányzatokkal és az egészségügyi hatóságokkal. Végső soron azonban – jelentette ki Setét Jenő – leginkább állami feladatról van szó, amit nem szabad önkormányzatokra vagy civil szervezetekre áthárítani. Jó lenne, ha a járványügyi intézkedései során a kormány a társadalom alsó tizedével, a legszegényebb sorban élő egymillió emberrel is intenzíven foglalkozna.
A helyzetet súlyosbítja – tette hozzá –, hogy nincsenek védekezési mintáink: most olyan járványveszéllyel küzd az egész világ és Magyarország is, amire emberemlékezet óta nem volt példa. Ezért is rendkívül fontos, hogy a helyi közösségek vezetői higgadtan járjanak el, és a pánik elkerülése érdekében dolgozzanak.
Egy idős, krónikus betegséggel is küzdő férfi a hetedik áldozat, egy nap alatt 36-tal nőtt a fertőzöttek száma is.
Újabb magyar állampolgároknál mutatták ki az új koronavírus-fertőzést (COVID-19), és újabb idős, krónikus betegségben szenvedő férfi hunyt el – tájékoztat járványügyi oldalán a kormány.
A közlemény emlékeztet rá, hogy a csoportos megbetegedések szakaszában vagyunk, amikor közösségben, személyes érintkezések útján terjed a fertőzés. Magyarországon is már bárhol jelen lehet a vírus. A tömeges fertőzés lelassításához nagyon fontos, hogy az idősek, a diákok, a külföldről hazatértek, és aki teheti, az maradjon otthon, és mindenki tartsa be a szabályokat és az ajánlásokat.
Vasárnap még 6 halálos áldozatot és 131 fertőzöttet tartottak számon itthon hivatalosan (akkor egy nap alatt ketten vesztették életüket). Szombaton pedig 103 fertőzöttről számoltak be. Ami azt is jelenti, hogy fokozatosan nőtt az észlelt megbetegedések száma is.
Világszerte eközben több mint 339 ezer fertőzöttet, 14706 elhunytat és közel 99 ezer gyógyultat tartanak nyilván, cikkünk keletkezésekor legalábbis ezek az adatok szerepeltek a baltimore-i John Hopkins egyetem folyamatosan frissülő járványtérképén.
idős áldozat szegregátumok koronavírus rendkívüli jogrend tiltakozás járvány parlamenti felhatalmazás