Leépítés a közszférában: nagyobb a füstje, mint a lángja
A kormány ismét megígérte, hogy karcsúsítja a közszférát, akárcsak tavaly. Az idei tervből eddig nem sok valósult meg, a jövő évi pedig nagyjából akkora csökkenés lesz, amennyivel egyébként is változik a létszám, ha nem vesznek fel új közalkalmazottakat a kilépők helyére. A kikerülő közalkalmazottak tervezett visszavezetése a munka világába nem újdonság, és eddig sem vált be.
A hiánycél érdekében jövőre szükség lesz a közszférában a létszámleépítés jelentős kiterjesztésére, a kormányzati beszerzések korlátozására és a költségvetési stop alkalmazására is - erről beszélt többek között Varga Mihály múlt pénteken egy pécsi konferencián. Matolcsy György gazdasági miniszter ugyancsak múlt pénteken ismertette a jövő évi költségvetési tervezetet, melyben a központi közigazgatási intézmények 5500 fős karcsúsítása szerepel csupán.

Matolcsy az idei költségvetés bejelentésekor, tavaly októberben is megígérte, hogy a kormány jelentősen, 25-30 ezer fővel karcsúsítja a közszférát, azonban ebből eddig nem sok valósult meg. A teljes munkaidőben főállásban dolgozó közalkalmazottak létszáma tavaly a kormányváltás előtt 647 ezer fő volt (ebben az adatban nem szerepel a közmunkában dolgozó állomány), idén ez a szám valamivel 640 ezer körül alakul a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezete adatai szerint. Ennek alapján a csökkenés még a közszféra természetes fogyását is alulmúlja.

Sőt, a közszféra egyes alterületein még emelkedett is a létszám. Tavaly júliustól idén júliusig nagyjából 10 ezer fővel fogyatkozott meg a közigazgatásban dolgozók létszáma, ugyanakkor ezzel párhizamosan 11-12 ezer főt vettek fel már az új kormány alatt, ugyancsak a szakszervezet adatai szerint.

Bürokráciacsökkentés lózungokkal

Eddig minden kormány nagy hanggal meghirdette a bürokráciacsökkentést, azonban ezek kivétel nélkül csak lózungokkal teli ötletek voltak. A jelenlegi kabinet is meghirdette a maga tervét, azonban semmiféle bürokráciacsökkentés és átszervezés nem történik, mert nincs konkrét elképzelés arról, hogyan kellene ezt végrehajtani - mondta Fehér József, a Magyar Köztisztviselők, Közalkalmazottak és Közszolgálati Dolgozók Szakszervezetének főtitkára.

Az 5500 fős leépítés közel 8 százaléka a 70 ezres kormánytisztviselői állománynak, amit a bejelentés érint. A csökkenés azonban várhatóan döntő részben nem leépítés, hanem a természetes fogyás eredménye lesz. A közszféra úgynevezett természetes fogyása (nyugdíjbamenetel, kilépés vagy elhalálozás miatt bekövetkező állományváltozás) ugyanis 2006 és 2010 között éves szinten körülbelül a teljes létszám 2-3 százalékát tette ki.

Ez a mérték azonban ma már jóval több, ugyanis 2011-től a parlament lehetővé tette, hogy a nők 40 szolgálati év után - vagyis sok esetben az öregségi nyugdíjkorhatár elérése előtt - nyugdíjba vonulhassanak. Az új szabály jelentősen megnöveli a közszféra természetes fogyását, ugyanis a munkavállalók közel 65 százaléka nő, és magas az 50 év feletti alkalmazottak száma is - mondta Fehér József. Fontos megjegyezni azonban, hogy a közszféra állományának csökkenése abban az esetben nem pozitív változás, ha nem jár ésszerűbb intézményi működéssel. Vagyis a kormánynak át kellene alakítania a központi költségvetési szervek működését ahhoz, hogy kevesebb emberrel is ugyanolyan vagy jobb szolgáltatási színvonalat nyújtsanak.

Nem kér belőlük a piac?

A kormány azt tervezi, hogy a közszférából elbocsátott emberek többségét visszavezeti a piaci munka világába. Mindezt 50 százalékos munkáltatói járulékkedvezménnyel segítenék, illetve átképzésekkel.

Egy HR-cég neve elhallgatását kérő szakembere ezzel kapcsolatban azt mondta, hogy bár korábbi években is voltak már hasonló bejelentések - tavaly például 10 százalékos közalkalmazotti létszámcsökkenést jeleztek -, ezek végül szinte soha nem teljesültek. A korábbi időszakokban a közalkalmazotti szférából kikerülők többsége kórházak és az oktatási intézmények dolgozói voltak. Nekik nagyobb volt a mozgástérük az álláskeresésnél, mint a kormányzati szektorból kikerülőknek. Átképezhetők voltak, illetve saját tudásuk is jobban konvertálható volt az új helyzetben.   
Az az elképzelés, hogy  valamilyen állami támogatás segítse a kormányzati szférából érkezők átképzését, a szakember szerint nem bizonyult életképesnek. Ennek alapvetően az volt az oka, hogy a munkaerőpiac az államigazgatásból érkezőkkel nem igazán tud mit kezdeni. Tudásuk annyira speciális, eredeti szakmájuk pedig időközben olyan jelentős változáson ment keresztül, hogy nem megy problémamentesen az át-, illetve vissszalépés. A munkát keresők nem is nagyon kutatták a központi átképzési lehetőségeket, hanem inkább mindenki a maga útján próbálta megoldani ezt a helyzetet.

A szakember mindezek mellett felhívta a figyelmet, hogy bár a bejelentett 5500 fős létszámleépítés elvileg a kormányzati szféra 7-8 százalékát is érinthetné, az ilyen bejelentések eddig inkább csak kommunikációs patronok voltak, valójában nincsenek arról adatok, hogy bármikor is tömegek jelentek volna meg ebből a szegmensből a munkaerőpiacon.
költségvetés 2012 közszféra elbocsátás