Medgyessy-interjú a Neue Zürcher Zeitungban
A Neue Zürcher Zeitung címû svájci lap "Magyarország a hatvanas években is a hazám volt" címmel egész oldalas interjút közölt csütörtökön Medgyessy Péterrel a magyar miniszterelnök titkosszolgálati múltjának kérdéseirõl. Az interjúban a miniszterelnök nem közölt újdonságot múltjáról.
Medgyessy a konzervatív újság budapesti tudósítójának, Andreas Oplatkának a kérdéseire válaszolva egyebek között kifejtette: "Hazám elkötelezett híve voltam és vagyok. Bármilyen furcsán hangzik is egyeseknek, Magyarország a hatvanas, hetvenes években is a hazám volt. Csökkenteni az ország sebezhetõségét, megõrizni a titkokat - ennek semmi köze sem volt a rendszerhez, ez az országhoz való viszony kérdése volt. Igen, volt belsõ elhárítás, besúgórendszer, amely segített a diktatúra fenntartásában, és ezt elítélem. A kémelhárítás és a hírszerzõ tevékenység azonban alapvetõen más dolog" - felelte arra a kérdésre, hogy híve volt-e az elõzõ rendszernek.

Arra a kérdésre, hogy megfordult-e a fejében a titkosszolgálat ajánlatának visszautasítása, kijelentette: nem jutott eszébe visszautasítani, mert olyan megbízásról volt szó, amelyet el lehetett és el kellett fogadni. "Nincs okom ma szégyenkezni azért, amit akkor tettem" - mondta. Kémelhárítás létezik minden államban, a jogállamokban is, ezt a nemzetközi jog is elfogadja - tette hozzá. Kifejtette továbbá, hogy véleménye szerint nem az igazság kiderítésének vágya, hanem az õ lejáratásának célja vezérli politikai ellenfeleit, amikor a témát feszegetik. Utalt arra ebben az összefüggésben, hogy a rendszerváltás utáni három kormánynak meglett volna a lehetõsége e problémák végleges tisztázására. Hangsúlyozta, hogy - benyomása szerint - ezek a kérdések csak a politikai elitet foglalkoztatják Magyarországon, a társadalmat nem.

További kérdésekre felelve a miniszterelnök beszélt arról is, hogy milyen titkosszolgálati feladatai voltak. Ebben a válaszában utalt az ország akkori nehéz pénzügyi helyzetére, a nemzetközi pénzsegélyhez fûzött reményekre, majd hozzátette: a szakemberek, akikhez õ is tartozott, olyan gazdasági rendszerre törekedtek, amely - noha az ország a szovjet tömbhöz tartozott - korlátozza a voluntarizmust, és arra kényszerít, hogy legalább részben betartsák a piaci szabályokat. Utalt rá, hogy a szovjetek mereven ellenezték Magyarország csatlakozását a Nemzetközi Valutaalaphoz (IMF), majd megismételte: titkosszolgálati feladata volt mindent úgy elõkészíteni, hogy a szovjet vezetõség ne kerüljön olyan helyzetbe, amelyben megakadályozza e lépést. Okfejtése szerint az volt a cél, hogy kész helyzetet teremtsenek, mielõtt a szovjeteket tájékoztatják a magyar lépésekrõl. Személyes feladata egyfelõl abban állt, hogy elemzéseket és értékeléseket készítsen, másfelõl pedig abban, hogy álcázza a folyamatot.

A svájci tudósító megkérdezte a magyar kormányfõtõl: csakugyan azt hiszi-e, hogy nem lett volna lehetõsége a Szovjetuniónak a folyamat bármely szakaszában hatalmi szóval megakadályozni a belépést. Medgyessy válasza szerint nem lett volna lehetõsége, mert az egész az "elaltatás módszerével" történt. Természetesen nem az volt a váratlan Moszkva számára, hogy Budapest kapcsolatban állt, konzultációkat folytatott az IMF-fel, hanem az, hogy a magyar vezetõség hosszú vívódás után rászánta magát a belépést illetõ döntésre - fejtette ki a miniszterelnök. Medgyessy arra is utalt az interjúban, hogy személyes feladatai közé tartozott úgy elõkészíteni a belépést, hogy a magyar politikai vezetõség végül elfogadja.
elkötelezett hív Neue Zürcher Zeitung titkosszolgálat