Eladó minden ötödik szárazföldi gerinces
Először számszerűsítették, mennyi állatot adnak és vesznek világszerte, az eredmények még a kutatókat is meglepték.
A szárazföldi gerinces fajok 18 százalékát adják-veszik legálisan vagy illegálisan világszerte - állapították meg amerikai és brit kutatók, akik szerint ez az arány nagyjából 50 százalékkal magasabb, mint azt eddig gondolták. A szakemberek szerint a vadkereskedelem - beleértve az orrszarvútülkök és elefántagyarak, valamint az egzotikus állatok házi kedvencként való értékesítését - a vadon élő állatok kipusztulásának elsőszámú oka, nyomában a természetes élőhelyeiket feldúló területfejlesztésekkel - írja a BBC hírportálja.
A Science című tudományos folyóiratban publikált tanulmányukban a kutatók a világon elsőként számszerűsítették a globális vadkereskedelemben leginkább érintett szárazföldi gerinces fajokat. Az eredmények alapján
"Ha egy fajt értékesítenek, akkor fennáll az esélye, hogy a közeli rokonai is a vadkereskedelem áldozataivá válnak. Amint ezt felismertük, ki tudtunk dolgozni olyan új modellt, amellyel megjósolható, hogy a jövőben mely fajok válhatnak érdekessé a vadkereskedelemben" - magyarázta Brett Scheffers, a Floridai Egyetem munkatársa. A Sheffieldi Egyetemen dolgozó David Edwards és brit, valamint amerikai kollégái az Andok, az amazóniai esőerdő, Fekete-Afrika, Délkelet-Ázsia és Ausztrália bizonyos régióit azonosították a vadkereskedelem által kedvelt madarak, emlősök, kétéltűek és hüllők gócpontjaiként.
A szakemberek szerint a vadon élő fajok védelme érdekében olyan intézkedésekre lenne szükség, mint a szóban forgó fajok szigorú megfigyelése, az illegális importáruk hatékonyabb kiszűrése, a korrupció felszámolása és a helyi közösségek bevonása a természetvédelembe.
Drámaian megnövekedett a légzési problémákkal kezelt gyerekek száma az amazóniai erdőtüzek miatt a régióban.
Egy friss tanulmány szerint májusban és júniusban havonta nagyjából ötezer, 9 évesnél fiatalabb gyereket kezeltek légzőszervi betegségekkel Brazília 36 régiójában, amelyek az úgynevezett „fakitermelési ívbe” tartoznak. Ez a terület nagyjából körülhatárolja azt a régiót, ahol az erdőpusztítás a legnagyobb mértékű.
A tanulmány megállapította, hogy azokon a területeken, ahol a szokásosnál több az erdőtűz, egy gyereknek 36 százalékkal nagyobb az esélye arra, hogy légzési probléma alakuljon ki nála. Barcelos hozzátette, hogy a kezelt gyerekek 2 százaléka később elhunyt.
Az Oswaldo Cruz Alapítvány közegészségügyi kutatóintézetének közleménye szerint ez az elmúlt 10 év havi átlagának kétszerese. A tanulmány a növekedést az erdőtüzek számának emelkedéséhez köti. A jelentés csak májusi és júniusi eseteket vizsgált. Ezek a rendelkezésre álló legfrissebb adatok, ebben az időszakban az erdőtüzek száma jóval magasabb volt a korábbi évhez képest, viszont még az augusztusi nagy hullám előtti periódusra vonatkoznak. Augusztusban az amazonasi erdőtüzek száma megháromszorozódott az egy évvel ezelőtti időszakhoz képest.
Az egy évre eső amazonasi erdőtüzek száma már augusztusra a 2010 óta mért legmagasabb pontra jutott, ami globális szintű felháborodást eredményezett. Azt vetették az ország szemére, hogy Brazília nem tett eleget a világ legnagyobb trópusi esőerdejének védelméért. A brazil kormány a katonaságot is bevetette a tüzek legyőzésére és nyomozást indított az ügyben.
Cristovao Barcelos, a tanulmány elkészítésében résztvevő egyik kutató szerint egyértelműen az erdőtüzek júliusi növekedésével együtt növekedett a légzési problémás esetek száma is.
Péntektől vasárnapig tart az Állatszeretet Fesztivál a Fővárosi Állat- és Növénykertben.
Az állatok világnapjának három napon át tartó rendezvénysorozattá kibővített állatkerti változata a fesztivál, amelyen érdekes programokkal várják a családokat és a tanulmányi csoportokat - olvasható a Fővárosi Állat- és Növénykert közleményében.
A fesztivál apropója, hogy az állatbarátok világszerte október 4-én, az állatok védőszentjeként tisztelt Assisi Szent Ferenc napján tartják az állatok világnapját. A világnapról az állatkert csaknem három évtizede rendre megemlékezik, de 2009 óta az eredetileg egynapos eseményt több napon át tartó programsorozattá bővítették ki, ez kapta az Állatszeretet Fesztivál nevet.
A fesztivál egy másik hagyományt is felelevenít: a két világháború közötti időszakban az állatkertben minden évben megtartották az "állat- és növényszeretet napját". Az elsőt 1922-ben, az utolsót pedig a második világháború előestéjén rendezték meg.
Az Állatszeretet Fesztivál egyik központi témája az állatmentés, Magyarországon őshonos, vadon élő, védett állatfajok emberi segítségre szoruló egyedeinek mentése. A közönség is megismerkedhet néhány mentett állattal és történetükkel, az is kiderül, hogyan lehet segíteni egy sérült, legyengült vagy elárvult állatnak.
A fesztiválon többek között a koronás galambok, a kenguruk, a kubai krokodilok, a tigrisek, a főemlősök és az orrszarvúak világának titkait is megismerheti a közönség, de rengeteg játékos programmal, interaktív mesejátékkal is várják az érdeklődőket.
klímaváltozás hatásai Fővárosi Állat- és Növénykert állatok világnapja gyerekek erdőtüzek állatvilág Vadvilág légzési nehézségek