Nehéz helyzetükre hivatkoznak a korai nyugdíjt választó expolitikusok
Többek között a kedvezményes nyugdíjazás szigorításával akar takarékoskodni a kormány, de jelenleg épp a politikusok számára is nyitva áll a korai nyugdíjba vonulás lehetõsége. Ezzel a lehetõséggel élt több egykori SZDSZ-es és szocialista képviselõ, de kollégái szerint így vonult nyugdíjba Dávid Ibolya korábbi MDF-elnök is. Az 50-es éveikben nyugdíjazott egykori politikusok szerint "bonyolult" élethelyzetük miatt érhetõ a kedvezmény, de volt, aki elismerte, hogy nem jó, ha egyes szakmákra kiváltságos nyugdíjszabályok vonatkoznak.
Orbán Viktor miniszterelnök a januári, Wall Street Journalnek adott interjújában arról beszélt, hogy a tervezett nyugdíjreform részeként a kormány megszüntetné az általános nyugdíjkorhatár elõtti visszavonulás lehetõségét. "Világossá kell tennünk, hogy a korhatár elõtt senki nem mehet nyugdíjba"- jelentette ki a kormányfõ, aki szerint többek között ezzel lehetne elérni, hogy az állami nyugdíjkassza bevételei, és a kifizetett nyugdíjak végre egyensúlyba kerüljenek.

Jelenleg azonban - ahogy arról az [origo] korábban beszámolt - egy sor olyan kedvezmény létezik a nyugdíjtörvényekben, amelyek eredményeként egyesek a nyugdíjkorhatárnál hamarabb abbahagyhatják a munkát. Az egyik ilyen korkedvezmény épp a képviselõknek jár: a távozó országgyûlési és önkormányzati képviselõk, polgármesterek a rájuk irányadó nyugdíjkorhatárnál akár öt évvel korábban visszavonulhatnak, mégpedig úgy, hogy ennek ellenére teljes összegû nyugdíjban részesülnek. A kedvezményes képviselõi nyugdíjat még 2009 tavaszán, nem sokkal a Gyurcsány-kormány távozása elõtt a 2010-es költségvetést elõkészítõ egyik törvény vezette be, majd a kiváltságról szóló szakaszt beépítették a nyugdíjtörvénybe.

Egy törvényben a kedvezmény és a korhatár-emelés

A politikusok korábbi nyugdíjba vonulását rögzítõ paragrafus jelenleg is része a hatályos jogszabálynak. "Ugyanennek a nyugdíjtörvénynek a módosításával vezették be 2010. január 1-tõl azt is, hogy a 62 éves nyugdíjkorhatár lépcsõzetesen, a nyugdíjba vonuló munkavállaló életkora alapján fokozatosan 65 évre emelkedik az elkövetkezõ években" - mondta az [origo]-nak Csúcs Áron nyugdíjszakértõ. A hatályba léptetési szabályokat azonban direkt úgy alakították, hogy a korábbi ciklus képviselõi - a 2010-es országgyûlési és önkormányzati választások lezajlása után - tavaly év végéig élhessenek azzal a lehetõséggel, hogy a 62 éves nyugdíjkorhatár vonatkozzon rájuk, és ne az idõközben már fokozatosan emelkedõ nyugdíjkorhatár. Így az a volt képviselõ, polgármester, alpolgármester, aki a jogszabályi feltételeknek megfelelt, 2010. december 31-ig kérhette, hogy a 62 éves korhoz képest hamarabb mehessen nyugdíjba.

Csúcs szerint a nyugdíjtörvény 2009. évi módosításával a korhatárhoz képest kedvezményes képviselõi nyugdíjakat a politikusok akár 57 éves koruktól is választhatták, ebbõl még lejöhetett további idõ, például ha rendelkeztek korábbi munkaviszonyuk alapján valamilyen más korkedvezménnyel is. A jelenleg hatályos nyugdíjtörvény alapján ilyen mértékû korkedvezmény az összes többi foglalkozásnál csak két esetben járna: ha valaki az egészségre fokozott terhelést jelentõ munkakörökben - bányában, kohóban vagy buszsofõrként, illetve a vasútnál - dolgozik, vagy ha a munkáltatója vállalja, hogy kipótolja az idõ elõtti visszavonulásának költségeit. Elõbbi esetben, a korkedvezményes nyugdíjnál a férfiak minden öt, nõk esetében pedig minden négy év munka után jár egy év kedvezményt. A második esetben, a korengedményes nyugdíjnál van lehetõség arra, hogy valaki - a képviselõkhöz hasonlóan - a nyugdíjkorhatár betöltése elõtti öt évben nyugdíjba vonuljon, de ilyen esetben tulajdonképpen a cége fizeti a nyugdíját, amíg csak el nem éri a nyugdíjkorhatárt.

"Mert nem kapkodnak utánunk" - válaszolta tömören a korábbi SZDSZ-es országgyûlési képviselõ, Horn Gábor arra a kérdésre, miért választotta a kedvezményes képviselõi nyugdíjat. Horn elmondta, hogy a kedvezményes visszavonulás lehetõségérõl õt kérdezõ újságok hívták fel a figyelmét erre a lehetõségre, amellyel tavaly - a parlamenti honlapon megtalálható önéletrajza alapján 55 évesen - élt is. Hozzátette, nem szeretne magyarázkodni emiatt, mert ez egy "bonyolult, nehéz élethelyzet". A nyugdíj mellett Horn társadalmi munkában azért továbbra is tevékenykedik, bár azt nem árulta el, hogy milyen területen. Hozzátette, ha találna megfelelõ álláslehetõséget, akkor elhelyezkedne.

"Törvényes lehetõség"

A Fidesz sajtóosztályán kérdésünkre egyetlen olyan képviselõt sem tudtak mondani, aki a tavaly lezárult ciklus után élt volna a korkedvezményes képviselõi nyugdíj lehetõségével, igaz, a párt a tavalyi választások eredményeként jelentõsen bõvítette országgyûlési létszámát. A parlamentbõl kikerült MDF-bõl Dávid Ibolya vonult nyugdíjba - mondta az [origo]-nak a korábbi pártelnök egyik korábbi közvetlen, névtelenséget kérõ munkatársa. Dávid Ibolyát nem sikerült elérnünk.

Csizmár Gábor korábbi szocialista országgyûlési képviselõ az [origo]-nak azt mondta, "nem jó", hogy léteznek a nyugdíjrendszerben olyan kedvezmények, mint a képviselõkre, polgármesterekre, de akár a fegyveres erõknél szolgálókra vonatkozó speciális engedmények. Mint mondta, korábbi szociális szakminiszterként, illetve foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterként is tisztában van azzal, hogy az elmúlt években nemcsak ezek a foglalkozásuk alapján kedvezményben részesülõ csoportok, hanem a nyugdíjba vonulók közel 90 százaléka kapott valamilyen idõbeli engedményt. "Történelmileg így alakult, és nehéz lesz kivezetni a rendszerbõl ezeket a kedvezményeket" - mondta Csizmár, amikor a korengedmények Orbán Viktor által tervezett korlátozásáról kérdeztük.

"Törvényes lehetõséggel nem bûn élni" - mondta Csizmár, aki szerint ugyanakkor "ésszerû határokat kell szabni". A négy cikluson keresztül parlamenti munkát vállaló korábbi képviselõ hozzátette: arra is tekintettel kell lenni arra, hogy ha valaki hosszú idõt eltölt a politikában, akkor kevés esélye van arra, hogy visszakerüljön a munkaerõpiacra". "Aki azt hiszi, hogy a képviselõk ebbõl a szempontból könnyû helyzetben vannak, az próbálja ki" - jegyezte meg.

"Hihetetlenül nehéz más területen folytatni"

Hasonlóképpen festette le a helyzetet a korábbi MSZP-s képviselõ, Jánosi György is. "Ha egy politikus lehúzott fõállásban 20 évet, mint én, akkor hihetetlenül nehéz utána más területen folytatni a pályafutását, mert teljesen kiesik az eredeti munkájából" - mondta Jánosi, aki szerint azok a képviselõtársai könnyebb helyzetben vannak, akik a politikai posztjuk mellett valamilyen szinten meg tudják tartani állásukat, üzleti érdekeltségeiket, vállalkozásukat. "Csak a képviselõi pályát önként feladva szembesültem azzal, milyen nehéz utána elhelyezkedni, pedig munkát keresek" - tette hozzá. Mikor a korkedvezményes nyugdíjak Orbán által meglebegtetett eltörlésérõl kérdeztük, õ csak annyit mondott: mindenféle korengedményt el lehetne törölni, ha ezek helyett lenne elegendõ és megfelelõ munkalehetõség.

"Tévhit, hogy a képviselõk több százezres nyugdíjat kapnak, mivel például a korábbi költségtérítés nem számít bele a nyugdíjalapba, egyáltalán nem jár akkora nyugdíj" - mondta Jánosi, aki azért nem kapott teljes összegû nyugdíjat, mert nem felelt meg a kedvezményes korhatárnak, igaz, ehhez csak 21 nap hiányzott. Így nem teljes, hanem csökkentett összegû nyugdíjjal vonult vissza tavaly 56 évesen. A korábbi szocialista politikus hozzátette: nem tartja szerencsésnek, hogy mikor valaki "más zsebében turkál".

Az országgyûlés gazdasági hivatala az [origo] kérdésére nem tudta megmondani, hogy az elõzõ ciklus képviselõi közül hányan éltek a korábbi nyugdíjba vonulás lehetõségével. Arra hivatkoztak, hogy õk csak kiállítják a keresetrõl, képviselõi munkáról szóló igazolásokat, de utána már minden képviselõ egyénileg intézi a nyugdíját. Így arról sem tudtak információval szolgálni, hogy mekkora a képviselõknek fizetett nyugdíj átlagos, legkisebb, illetve legmagasabb összege. "Mivel az képviselõk általában többféle részbõl összetevõdõ, magas keresettel rendelkeznek, valószínû, hogy a nyugdíjuk is magas, de ez más tényezõktõl, így például az összesen megszerzett szolgálati idõtõl, vagy az esetleges keresõképtelenség idõtartamától is függ" - mondta Csúcs Áron. Szerinte ugyanakkor a nyugdíjtörvényben meghatározott járulékplafon korlátokat szab a magas nyugdíjaknak, hiszen a járulékplafonnal minden évben meghatározzák, hogy legfeljebb mennyi jövedelmet vesznek alapul a nyugdíj kiszámításához. Ezért hiába keres valaki akár ennél többet, mégsem kaphat a felsõ határnál még magasabb nyugdíjat.

A "csúcson visszavonulni"-elv luxus

Gál Róbert Iván, a Tárki vezetõ kutatója szerint a politikusokra érvényes nyugdíjszabályokkal két probléma van: az egyik, hogy maguk hoznak döntést saját nyugdíjukról. Ezért a nyugdíjszakértõ szerint azzal lehetne tisztább helyzetet teremteni, ha részletes, nyilvános vita folyna a képviselõi nyugdíjakról, majd egy független testület alkotná meg annak pontos szabályait. A második probléma szerinte a "csúcson visszavonulni" elvvel van, manapság ugyanis elterjedt az a gyakorlat, hogy az emberek elérik legmagasabb keresetüket, pályájuk legmagasabb beosztásába kerülnek, és innen mennek nyugdíjba. Pedig a nyugdíjszakértõ szerint ez luxus, amit kevesen engedhetnének meg maguknak, a mai rendszerben azonban sokak részesülnek belõle, ahelyett, hogy továbbra is munkaképesek lévén elfogadnának rosszabbul fizetõ vagy alacsonyabb presztízsû munkákat.

Korlátozni kellene a "csúcson visszavonulás" luxusát, mert nem tudjuk megengedni magunknak - mondta Gál, aki szerint ugyanakkor ebbõl nem következik az, hogy senki se mehessen nyugdíjba karrierje csúcsán, számos nagyvállalat például rendkívül vonzó nyugdíjazási feltételeket teremt felsõ vezetõi számára. Hozzátette: ha nem így tennének, akkor "a vezetõk tíz körömmel kapaszkodnának pozíciójukba, akkor is, ha már másnak kéne a helyükre ülnie, és mindent elkövetnének, hogy lehetséges utódaik felemelkedését akadályozzák". Gál szerint hasonló érvek szólhatnak a parlamenti képviselõk vagy csak szûkebb körben a kormánytagok különleges elbírálása mellett. Azok körét, akik számára fenntartjuk a "csúcson visszavonulás" lehetõségét, nem könnyû megszabni, de ahogy a nagyvállalatoknál, a politikában is lehetnek ilyen személyek illetve pozíciók - mondta.
Jánosi György nyugdíj Orbán Viktor Horn Gábor Orbán-kormány Csizmár Gábor