"Érdemit alkotna" az egészségügyben az államtitkár
Az alapellátás népegészségügyi szempontú komplex fejlesztése, a minimumrendeletek felülvizsgálata, a kórházi kancellári rendszer kialakítása, az egészségügyi határterületi ellátások átadása a szociális ágazatnak, valamint a főváros és térsége ellátórendszerének fejlesztése szerepel az egészségügyi államtitkárság elkövetkező feladatainak sorában - mondta az egészségügyért felelős államtitkár egy keddi konferencián.
Ónodi-Szűcs Zoltán az önkormányzati egészségügyi napok jubileumi szimpóziumán úgy fogalmazott, két és fél év van arra, hogy érdemit alkossanak az egészségügyben.
Az egészségügyi háttérintézmények tervezett átalakításával kapcsolatban kérdésre válaszolva az államtitkár azt mondta, szerinte meg kell tartani a fenntartói, a finanszírozói és a hatósági "lábat". Leszögezte: a döntés kormányzati lesz, azonban úgy érzi, az eddigi kormányzati egyeztetéseken jól érveltek.
Orbán Viktor eheti diplomáciai programja rendkívül sűrű, hiszen, mint megírtuk, tegnap nem csupán az Országgyűlés tavaszi ülésszakát nyitotta meg napirend előtti fölszólalásával, de ezután Prágába utazott, ahol részt vett a visegrádi országok (V4) kormány- és államfőinek rendkívüli csúcstalálkozóján is.
„Az Európai Unió eddigi politikája a migrációs válság kezelésében megbukott, a külső schengeni határokat nem sikerült megvédeni, ezért új, második védővonalra van szükség” - jelentette ki Orbán Viktor a tanácskozást követően. "Magyarország annyit tud tenni, hogy segítséget nyújt mindazoknak, akik hajlandóak bebiztosítani a második védvonal kiépítését Magyarország határaitól délre" - szögezte le a magyar kormányfő, noha előzetesen nemcsak Orbánt, hanem a V4-ek valamennyi tagállamát diplomáciai figyelmeztetésben részesítette a német kormány az európai szolidaritás megtorpedózása miatt. A magyar kormányfő már délután Budapesten is szembement Brüsszellel, amikor az Országgyűlés tavaszi ülésszakát nyitó beszédében közölte: megerősítik a műszaki határzárat, sőt újabb kerítések építését készítik elő, az idei év legnagyobb kihívása ugyanis biztonsági jellegű lesz.
De nemcsak Orbán e kijelentései okozhatnak diplomáciai feszültséget Magyarország körül, a Putyinnal folytatott holnapi megbeszélés több szempontból érdekes lehet. Megírtuk ugyanis: az Oroszországot érintő uniós szankciók feloldásáról is szót ejt szerdán Moszkvában a magyar kormányfő Vlagyimir Putyinnal. Lapinformációk szerint ráadásul az Egyesült Államok is figyelmeztette Orbánt, diplomáciai szempontból érzékeny pillanatban látogat Oroszországba, hiszen a NATO és az Európai Unió egyaránt aggodalommal szemléli a Kreml ukrajnai agresszióját és harcias retorikáját. Csakhogy a magyar kormány több kereskedelmi és egyéb kérdésben keresi az orosz fél barátságát, ráadásul - több más uniós tagállammal együtt - nem érdekelt az orosz szankciók júniusban esedékes fenntartásában sem, így Orbán könnyen Putyin európai hírnökévé válhat.
A felperesi beadvány szerint az átmeneti megoldásként használni kényszerült hullámsáv műsorszolgáltatási díját, mintegy 130 millió forintot, 1 milliárd 212 milliót árbevétel-kiesésükért és személyiségi jogi sérelmük vagyoni káraként, 30 milliót pedig a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) illetékesei által tett sajtónyilatkozatok sérelmezett részei miatt, nem vagyoni kárként kértek megítélni.
Mindebből a bíróság három sajtónyilatkozat alapján ítélt meg a médiaszolgáltatónak jó hírneve sérelme miatt nem vagyoni kárt.
A bírói indoklás szerint nem lehetett a médiahatóság jogellenes és felróható magatartását megállapítani, mert azt nem bizonyította a felperes, amely sem a történtek hátterét bemutató közigazgatási iratokat nem csatolta be, se azok bevonását nem kérte, és összefüggéseiben azt sem bizonyította, az alperes mely magatartása miatt, miként és milyen mértékű kár érte.
A bírói indoklás szerint akkor sem érte kár a céget, amikor késedelmesen kapta meg a frekvenciát, hiszen annak használatára hét évre kapott lehetőséget, ahogy az az eredeti pályázati kiírásban szerepelt, és ez a megoldás áll a legközelebb az eredeti állapot helyreállításához.
Az ítélet kifogásolta azt is, hogy a felperes az átmenetileg használt hullámsáv okozta pluszköltségeket követelve nem vette számba azt a bevételt, amit ez a megoldás jelentett neki, hanem a teljes frekvenciadíjért perelt.
A Budapest 92,9 MHz-es fővárosi frekvenciára még 2009-ben írt ki pályázatot az akkori Országos Rádió és Televízió Testület, amely 2010 áprilisában a Klubrádiót üzemeltető társaságot nyilvánította nyertesnek, majd nyolc hónappal később kimondta a pályázat eredménytelenségét.
A médiahatósággal fennálló jogvita miatt csak tavalyelőtt februárban költözhetett át erre a hullámsávra a korábban használt 95,3 MHz-ről a Klubrádió, amely ezzel egy időben ingyenes frekvenciahasználatra jogosult közösségi médiaszolgáltatóként folytatta működését.
Ónodi-Szűcs Zoltán egészségügy Orbán Viktor per államtitkár Moszkva Brüsszel Klubrádió átalakítás NMHH