Harmadszor állt le az orosz energiaexport
Két éven belül harmadszor szakadtak meg a magyarországi orosz energiaszállítások. Az újabb exportkiesés ismét megtépázta Oroszország ellátói megbízhatóságát, és alátámasztja azokat a nyugati véleményeket, amelyek szerint a Kreml nem képes érdekeinek civilizált érvényesítésére - vélték moszkvai elemzõk.
Az elmúlt években már kétszer elõfordult, hogy a magyarországi vezetékek szárazon maradtak. Elõször, 2005 januárban, a hatóságilag csõdbe taszított Jukosz olajcég kényszerült európai exportjának leállítására, miután 2004 decemberben megfosztották fõ termelõegységétõl egy vitatott moszkvai kényszerárverésen. A Molnak tízéves szerzõdése volt a Jukosszal évi 7 millió tonna olaj szállítására, a megállapodás 2013-ban járt volna le. Ehelyett a Mol az új, orosz piacvezetõ Lukoillal kötött hosszú távú szerzõdést, de ez csak évi 5 millió tonna olaj szállítását irányozta elõ Magyarország és Szlovákia számára (szemben azok 13 millió tonnás import-szükségletével), és már 2010-ben lejár.

Vlagyimir Putyin orosz elnök februárban Moszkvában megnyugtatta Gyurcsány Ferenc miniszterelnököt, hogy a Molt nem éri kár a Jukosz hányattatásai miatt, és ezután a Rusznyeft középcég ki is vásárolhatta a Jukoszt a Mollal közös hanti-manysiföldi termelõ vállalatukból.

Másodszor, a tavaly év eleji ukrajnai orosz gázcsapelzárás nyomán léptek fel zavarok az európai, így a magyar gázellátásban.

Ezután Putyin tavaly március elsején Budapesten kilátásba helyezte, hogy Magyarország regionális gázelosztó központtá válhat egy Ukrajnát elkerülõ vezetékterv, jelesül az orosz-török Kék Áramlat Észak-Olaszországig nyúló, balkáni meghosszabbítása keretében. Az orosz Gazprom nyáron konzorciumot alakított a Mollal egy erre vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány elkészítésére. Mindamellett azonban a Gazprom decemberben emlékeztetõt írt alá a szerb partner, Srbijagasszal arról, hogy (az Oroszország hagyományos balkáni szövetségesének számító) Szerbiában épüljön meg ennek a dél-európai gázvezetéknek egy szakasza. Ezután egy Gazprom-vezetõ feleslegesnek ítélte az EU által támogatott, Kaszpi-tengertõl induló, Nabucco vezetéktervet, amelynek nyomvonala Törökországtól Bulgárián, Románián és Magyarországon át vezetne Ausztriába.

Magyarország a hosszú távú orosz gázszállítási szerzõdés megújítását is szeretné elérni egy kedvezõbb árképlettel. Errõl azonban már a német E.On tárgyal a Gazprommal, miután a Földgázellátóval (E.On Trade) együtt ezt a szerzõdést is megvette a Moltól. Az E.On a magyar árszerzõdést a Gazprommal való tágabb alkujának részeként kezeli, amelyben kisebbségi magyarországi energiaipari üzletrészeket (jelesül 50 százalék mínusz egy részvényt a Moltól megvett, E.On Storage-ból és az E.On Trade-bõl, valamint 25 százalék plusz egy részvényt az E.On Hungaria gáz- és áramszolgáltatóban) cserél egy nyugat-szibériai gázkiaknázási részesedésre és "pótlólagos kompenzációt" is fizet neki.

Végül most hétfõn, január 8-án, Oroszország teljesen leállította olajszállításait a Barátság- (Druzsba) vezetéken, arra hivatkozva, hogy Fehéroroszország megcsapolja az európai fogyasztóknak szánt olajat, a szerzõdéses kötelezettségek elmulasztását vis majorral, elõre nem látható kényszerhelyzettel indokolva, ahogy a Jukosz tette két évvel ezelõtt. Ám a Jukosszal ellentétben, a mostani orosz exportõrök hamarosan felújíthatják szállításaikat, hiszen Oroszország várhatóan, néhány napon belül neki kedvezõ kompromisszumos megállapodást köt Fehéroroszországgal, vagy egyszerûen rákényszeríti akaratát, vélik helyi megfigyelõk.
elemzõ Fehéroroszország gyors megoldás Oroszország érvényesítés Kreml (Moszkva)