Eredményesek voltak a bérmegállapodások
Eredményesnek tartották a 2016-ban megkötött, hosszú távú bérmegállapodást a szakszervezetek és a munkaadók a versenyszféra és a kormány állandó konzultációs fórumának (vkf) keddi ülésén - számoltak be a Magyar Idõk kérdésére az érdekképviseletek vezetõi.
A lap szerdai számában megjelent összeállítás szerint az egyeztetés legfontosabb napirendi pontja a jövõ évi minimálbér- és garantált bérminimum-emelésrõl folyó tárgyalások elõszobájaként értékelhetõ áttekintés volt. Ebbõl kiderült, míg 2013 és 2016 között 3-5,5 százalék közötti mértékben nõttek a bruttó átlagkeresetek, addig 2017-ben, a béralku elsõ évében, majd 2018 elsõ fél évében a béremelkedés mértéke 11,6 és 10,8 százalék volt. Habár a munkaerõhiány is segítette a bérfelzárkózást, a felek egyetértettek abban, hogy a megállapodás nélkül kisebb mértékû lett volna a növekedés, ráadásul csökkentek a jövedelmi különbségek is.

A jövõ évi minimálbérekkel kapcsolatos egyeztetések még nem kezdõdtek el, ugyanakkor nem zárható ki újabb, több évre szóló alku megkötése sem. Az érdemi egyeztetések megkezdésének alapfeltétele két kérdéskör tisztázása: az egyik a jövõre tervezett, két százalékpontos szociális hozzájárulási adócsökkentés (szocho), a másik pedig a béren kívüli juttatások adókedvezményének jövõ évi megszüntetése.

A Magyar Idõk úgy tudja, a kormány még tárgyal a munkaadók és munkavállalók által javasolt három elem közül kettõ megtartásáról: az egyik a lakhatási és utazási támogatás, a másik pedig az öngondoskodást segítõ társadalombiztosítási és nyugdíjpénztári támogatás lehet.
bérmegállapodás