Denne referenceliste er udviklet til traeningsøvelser i projektet Integrate+ på de såkaldte "Marteloscope" prøveflader. Dens formål er at vaere en støtte for skovforvaltere, folk der beskaeftiger sig med opmåling af skov og andre grupper, som identificerer, beskriver og kortlaegger traeers mikrohabitater. Listen kan også bruges som illustrationsmateriale i de skovrelaterede uddannelser og som baggrundsdokumentation for feltekskursioner.

Registrering af mikrohabitater på traeer

Naturlige skove, isaer i de sene udviklingsfaser, er karakteriseret ved store maengder af dødt ved og en høj taethed af gamle traeer med smålevesteder (mikrohabitater). Disse elementer mangler ofte eller er sjaeldne i de dyrkede skove, selv i skove med naturnaer skovdrift. Men en stor del af skovenes biologiske mangfoldighed (biodiversitet) er netop staerkt afhaengig af sådanne elementer. Dette gaelder isaer de egentlige vedlevende 'saproxyle' arter, som lever i og af dødt ved.

Mikrohabitater på traeer anses ligeledes for at vaere vigtige substrater og strukturer for en stor del af biodiversiteten i skovene. Bevarelse af både eksisterende og fremtidige mikrohabitater på traeer er følgelig et vigtigt aspekt at inddrage i forvaltningen af skov. En øget opmaerksomhed på Mikrohabitater på traeer vil kunne bidrage til at opretholde og øge biodiversiteten, også i dyrkede skove. 

Illustrationer

  Indgangshul med en diameter på 5 -6 cm, med større indre hulhed.Grønspaette (Picus viridis) laver ofte redehullet i stammen, på steder hvor en gren er braekket af. Indgangshullet har ofte form efter grenen. Mellemstore spaetter, som f.eks. stor flagspaette (Dendrocopos major) placerer ofte redehullet i døde områder på grene, i døde grene eller i højstubbe. CV13 ø > 10 cm Indgangshul med en diameter der normalt er over 10 cm, med større indre hulhed. Sortspaette (Dryocopus martius) laver typisk et ovalt indgangshul på en grenløs del af stammen. Traeer med sortspaettehuller, har normalt en diameter på over 40 cm og hullet kan derfor ofte bruges i 2Stammehulhed med råd og traesmuld. Bunden af hulheden har jordkontakt så fugtighed traenger op i hulheden. Bemaerk at hulhedens åbning kan vaere placeret et stykke oppe på stammen. på den indre del af hullet. Overfladiske borehuller fra traelevende insekter indikerer ofte et komplekst indre system af huller og kamre skabt af en eller flere insektarter, typisk af larver. Barktab med eksponeret splintved; forårsaget f.eks. af faeldning, naturlig traefald eller stenskred. Ved basis af traeet kan barktab også skyldes skrab fra transport af stammerknaekket krone og stamme Stadig levende trae med afbraekket krone / stamme, sommetider med nydannet sekundaer krone, men med øvre dele af stammen under nedbrydning. Bruddet skaber direkte forbindelse mellem dødt, nedbrudt ved og vaekstlaget. organismer såsom insekter og svampe og bruddet kan skabe direkte forbindelse i mellem dødt, nedbrudt ved og vaekstlaget. IN24 Splintret stamme, ø ≥ 20 cm ved brudstedet Stamme splintret typisk som følge af kraftig vind, mange kraftige splinter. Splintret trae giver saerlige økologiske forhold. cm; bredde > 1 cm; dybde > 10 cm Linjeformet skade (spraekke) gennem barken ind i splintvedet forsaget af f.eks. frost-eller vindpåvirkning. Vaekstlaget og splintved er eksponeret. (Skal ikke registreres, hvis skaden er overvokset af bark). kendetegnet ved død bark, forkullet trae og evt. harpiksflåd (på nåletraeer) på eksponeret splintved og bark. traeet (tvege), ingen sår eller åbne spraekker. Kløften er placeret højere oppe på stammen og derfor ikke en del af stammebasis.

  

  

  

  Arceuthobium spp., Amyena spp., Loranthus spp.). Rede af orangemyre (Lasius fuliginosus) og bo af vilde bier.Muld/humus i traeets øvre dele dannet af nedbrudte epifytiske mosser, laver og alger, samt dødt afstødt bark.Integrate+ er et demonstrationsprojekt støttet af det Tyske Forbundsministerium for Fødevarer og Landbrug (BMEL). Formålet er at etablere et europaeisk netvaerk af demonstrationsflader med henblik på bedre indarbejdelse af biodiversitetsbeskyttelse i skovdriften.Integrate+ projektet gennemføres fra december 2013 til december 2016 og bygger på et netvaerk med deltagelse af partnere fra forskningsverden og skovforvaltningerne med fokus på implementering af integreret forvaltning og styrkelse af tvaernational erfaringsudveksling.

		Illustrationer	Kode	Type	Beskrivelse	Epixyliske
		Illustrationer Epixyliske Epixyliske	Kode Beskrivelse Type Beskrivelse	Beskrivelse Type Type	Kode Kode	Epixyliske Illustrationer mikrohabitater Illustrationer
	mikrohabitater mikrohabitater				mikrohabitater
				EP34	Epifytiske bregner,	Stamme og store grene med epifytiske
			Svampefrugtlegemer Store saeksvampe (Ascomycetes) med > 5 bregneblade Store saeksvampe, bregner, ofte sammen med mosser. EP14 Frisk, vaesentligt harpiksflåd på Harpiksflåd og lommer, OT12
			EP11 EP35 Daldinia og Hypoxylon. brune farver. Eksempler på slaegter er: Enårige pore-og laedersvampe, ø > 5cm Mistelten samlinger af frugtlegemer med sorte og hårde, hvaelvede til halvkugleformede nåletraeer. > 50 cm	konsistens (ingen vedagtige dele). Forekomst af epifytiske og meste elastiske med en blød har kun et lag af porer og er for det uger. Europaeiske enårige poresvampe på stammen der typisk er friske i nogle Frugtlegemer af pore-og laedersvampe ø > 5 cm	epifytter Svampe og
						Mange halvparasitiske planter i traeets krone arter udvikler ikke
		Andet	frugtlegemer hvert år. Vigtigste slaegter med enårige pore-og laedersvampe er: Abortiporus, Amylocystis, Bjerkandera, Buglossoporus, Cerrena, Trametes, Climacocystis, Fistulina, Gloeophyllum, Grifola, Hapalopilus, Inonotus s.l., Svampedyr Store svampedyr, ø > 5 cm Humusdannelse på traeet Kronehumus OT21 (Viscum spp., Reder Større gule eller hvidlige samlinger af svampedyr (Myxomycetes) der, i frisk tilstand danner et gelélignende plasmodium ("troldsmør").	EP2 OT2
						Ischnoderma, Laetiporus, Leptoporus,
				NE11	Store fuglereder,	Oligoporus,	Tyromyces, Meripilus,
	NE1				ø > 80 cm	Oxyporus, Polyporus, Pycnoporus, Spongipellis, Phaeolus, Piptoporus, Stereum s.l., Trichaptum Barkhumus OT22
						(understregede slaegter er kendt for at
						vaere levested for mange forskellige
	Svampe og				insekter mv.).
	epifytter	EP12 Stamme daekket af mos og levermos. Flerårige poresvampe, NE12 Små fugle og ø > 10 cm ø > 10 cm pattedyrsreder, Epifytisk mosdaekke, Traeagtige eller hårde frugtlegemer med flere lag i porelaget. Flerårige EP31 > 25 % Reder bygget af mindre fuglearter, poresvampe ses typisk når stammen er under nedbrydning af hvidmuld f.eks. hasselmus, mus og egern.	Svampe og EP3 epifytter Reder
						Fomes fomentarius og brunmuld f.eks.
						Fomitopsis pinicola. Vigtigste flerårige
						slaegter	er	Fomitopsis,	Fomes,
						Perreniporia, Oxyporus, Ganoderma,
	OT1	Phellinus s.l., Daedalea, Daedaleopsis, Heterobasidion, (understregede slaegter er kendt for vaere levested for mange forskellige insekter mv.). Store, tykke og kødfulde frugtlegemer af bladhatte (Agaricales) -en bladhat er en type af frugtlegeme, der typisk består af en hat, en stok, og en underside af hatten, der er daekket af Epifytiske blad-og Kødfulde bladhatte, ø > 5 cm Stamme daekket af blad-og busklaver EP13 (ofte i kombination med mosser). EP32 NE21 Insektbo Larvekolonier af Thaumetopoea busklaver, daekning > 25 % Stammer daekket af lianer og andre klatreplanter (f.eks. Hedera helix og Clematis vitalba). Lian daekning > 25 % pityocampa. Saft-og harpiksflåd EP33 OT11 Slimflåd / saftflåd, > 50 cm European Forest Institute Frisk, vaesentligt saftflåd, isaer på Regional Office EFICENT løvtraeer. Wonnhaldestr. 4 79100 Freiburg, Germany	Andet
		www.integrateplus.org		
		info@integrateplus.org		
	14					13 3 15

lameller. Eksempler på slaegter er: Armillaria, Pleurotus, Megacollybia og store Pluteus. Disse arter udgør levested for mange leddyr og parasitiske svampe. Frugtlegemer er friske i op til et par uger.

EP21

Epifytiske og parasitiske kryptogamer og karplanter

Reder bygget af store rovfugle, ravn, sort stork og hejre til yngle-og rastebrug. Reden består typisk af kviste, graes og blade og er typisk placeret i grenkløft evt. i forbindelse med heksekostdannelse.