Teemu Eino Antero Pukki (s. 29. maaliskuuta 1990, Kotka) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Englannin kakkostasolla Championshipin Norwich Cityssä ja Suomen A-maajoukkueessa.
Pukki nousi FC KooTeePeen edustusjoukkueeseen kaudella 2006. Tammikuussa 2008 hän siirtyi espanjalaisen Sevillan organisaatioon. Pukki pääsi debytoimaan Espanjan liigassa kaudella 2008–2009. Kahden ja puolen Espanjassa vietetyn kauden jälkeen Pukki siirtyi elokuussa 2010 HJK:n riveihin. HJK:ssa hän voitti Suomen mestaruuden 2010 ja oli mukana Suomen mestaruuden ja Suomen Cupin voittaneessa joukkueessa 2011. Elokuussa 2011 Pukki siirtyi saksalaiseen Schalkeen HJK:n ennätyssummalla 1,3 miljoonalla eurolla. Pukki pääsi debytoimaan Schalken riveissä myös Mestarien liigassa ja Eurooppa-liigassa. Elokuussa 2013 Pukki siirtyi 2,5 miljoonalla eurolla skotlantilaiseen Celticiin, jossa hän voitti Skotlannin mestaruuden 2013–2014. Celtic lainasi Pukin tanskalaiseen Brøndbyyn syyskuussa 2014, ja pysyvästi hän siirtyi Brøndbyn riveihin vajaalla miljoonalla eurolla kesäkuussa 2015. Pukki pelasi Brøndbyssä yli sata Tanskan liigan ottelua, ja hän voitti seurassa Tanskan cupin kaudella 2017–2018. Pukki siirtyi kesäkuussa 2018 ilmaisella siirrolla englantilaiseen Norwich Cityyn.
A-maajoukkueessa Pukki debytoi jo 18-vuotiaana vuonna 2009 Japania vastaan, ja hän vakiinnutti paikkansa maajoukkueen vakiomiehistössä vuoden 2011 aikana. Ensimmäisen A-maaottelumaalin Pukki teki vuonna 2012 Turkkia vastaan. Pukki on ollut maajoukkueen runkopelaaja MM-karsinnoissa 2012–13, EM-karsinnoissa 2014–15 ja MM-karsinnoissa 2016–17, ja hänen maalinsa Gijónissa Espanjaa vastaan 2013 valittiin vuoden sykähdyttävimmäksi urheiluhetkeksi. Pukki kuului myös Suomen joukkueeseen vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa.
Suomen Palloliitto valitsi Pukin Vuoden poikapelaajaksi 2006, ja Suomen Urheilugaalassa hänet palkittiin Vuoden läpimurrosta 2011.
Seurajoukkueet
FC KooTeePee
Teemu Pukin pelaajaura aikuisten tasolla alkoi, kun hän nousi FC KooTeePeen edustusjoukkueeseen kaudella 2006. Veikkausliigassa Pukki debytoi 16-vuotiaana, kun Janne Hyppönen vaihtoi hänet kentälle 21. huhtikuuta 2006 ottelussa FC KooTeePee–HJK. Pukki pelasi ensimmäisellä liigakaudellaan viidessä ottelussa ja hänet valittiin Palloliiton vuoden 2006 poikapelaajaksi Suomessa.[1]
Pukki teki toukokuussa 2007 kauteen 2009 kestävän jatkosopimuksen FC KooTeePeen kanssa.[2] Kaudella 2007 hän pelasi 24 liigaottelua ja ensimmäisen liigamaalin Pukki teki 3. toukokuuta 2007 ottelussa FC Viikingit–FC KooTeePee, minkä myötä hänestä tuli Veikkausliigan historian ensimmäinen 1990-luvulla syntynyt maalintekijä.[3] Yhteensä maaleja syntyi kauden aikana kolme, ja Pukki valittiin liigakauden 2007 tähdistöotteluun toiseksi hyökkääjäksi asiantuntijoiden valitsemaan joukkueeseen.[4] Pukki kävi tutustumassa heinäkuussa Espanjan Primera Divisiónissa pelanneen Sevillan toimintaan ja marraskuussa Sevillan uutisoitiin tehneen siirtotarjouksen Pukille ja FC KooTeePeelle.[5][6]
Sevilla
Teemu Pukki siirtyi tammikuussa 2008 kolmen ja puolen vuoden sopimuksella Sevillan organisaatioon. Sevilla olisi halunnut Pukin jo elokuussa, mutta hän halusi pelata kauden loppuun Suomessa. Pukista tuli ensimmäinen FC KooTeePeen pelaaja, joka siirtyi ulkomaille siirtokorvauksen alaisena.[7] Pukki pääsi pian harjoittelemaan Sevillan reservijoukkue Sevilla Atléticon kanssa esiinnyttyään hyvin harjoitusotteluissa, mutta kevätkaudella 2008 hän pelasi seuran juniorijoukkueessa. Pukki voitti joukkueen mukana nuorten cup-mestaruuden kesäkuussa 2008.[8]
Kaudeksi 2008–2009 Pukki nostettiin vakituisesti Espanjan kakkosliigassa Segunda Divisiónissa pelanneen Sevilla Atléticon kokoonpanoon. Pukki debytoi Segunda Divisiónissa 4. lokakuuta 2008 ottelussa Sevilla Atlético–Real Sociedad.[9] Avauskokoonpanossa ollut Pukki teki ottelun ainoan maalin, joka varmisti joukkueelle kauden ensimmäisen ja lopulta koko syyspuoliskon ainoan voiton. Ensimmäisen ja ainoan esiintymisensä edustusjoukkueessa ja Primera Divisiónissa hän teki 25. tammikuuta 2009 tultuaan vaihdosta kentälle ottelussa Sevilla–Racing.[10] Pukista tuli Jari Litmasen jälkeen toinen sarjassa pelannut suomalainen. Tämän lisäksi Pukki oli kahdessa Sevillan ottelussa käyttämätön vaihtopelaaja. Loppukautta varjosti Pukin maaliskuun lopulla harjoituksissa saamansa nilkkavamma, joka piti hänet sivussa pelikentiltä kuusi viikkoa.[11] Pukki pelasi Segunda Divisiónissa yhteensä 17 ottelua, joissa hän teki kolme maalia.
Sevilla Atlético putosi kaudeksi 2009–2010 Espanjan kolmostasolle Segunda División B:hen jäätyään Segunda Divisiónin viimeiseksi 2008–2009. Pukin toinen kokonainen kausi Sevilla Atléticossa oli vaikea. Alkukaudesta hän sai säännöllisesti peliaikaa vaihtopelaajana, mutta helmikuussa 2010 tapahtuneen valmentajanvaihdoksen jälkeen hän mahtui harvoin edes vaihtopenkille, eikä pelannut Ramon Tejadan alaisuudessa yli kolmeen kuukauteen minuuttiakaan. Kokonaisuudessaan Pukki pelasi kauden aikana 16 ottelussa, joista vain neljä avauskokoonpanossa. Pukki jäi kaudella 2009–2010 maaleitta sarjaotteluissa. Sevilla Atlético jatkoi heikkoja esityksiä edelliskautta alemmasta sarjatasosta huolimatta ja oli viimeinen sarjapaikkansa säilyttänyt joukkue lohkossaan. Vaisusti sujuneen kauden jälkeen Pukki ilmoitti, ettei halua enää palata Sevillaan, vaikka sopimus jatkui vielä seuraavan kauden.[12]
HJK

Teemu Pukki palasi Suomeen, kun hän teki elokuussa 2010 kolmen ja puolen vuoden sopimuksen HJK:n kanssa.[13] Pukki debytoi HJK:ssa 30. elokuuta 2010 ottelussa IFK Mariehamnia vastaan ja maalinteossa hän onnistui seuraavassa ottelussa FF Jaro–HJK, mikä päätti hyökkääjän lähes kaksi vuotta kestäneen maalittoman ajanjakson sarjaotteluissa. Pukki pelasi kauden 2010 lopussa seitsemän liigaottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Pukki voitti kauden päätteeksi HJK:n kanssa Suomen mestaruuden ja Suomen Cupin hopean. Kaudella 2011 Pukki pelasi HJK:ssa 17 liigaottelua, joista 13 avauskokoonpanossa. Kaudella 2011 Pukki teki Veikkausliigassa 11 maalia ja hänet valittiin liigan All Stars -kokoonpanoon.[14] Liigaotteluiden lisäksi Pukki oli näkyvästi esillä Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan karsintaotteluissa. Pukki teki kaksi maalia Bangor Cityä vastaan sekä molemmat maalit, kun HJK voitti kotiottelussaan Schalken 2–0.[15] Pukki onnistui maalinteossa Schalkea vastaan myös 6–1 tappioon päättyneessä vierasottelussa.[16]
Schalke 04
Teemu Pukki siirtyi elokuussa 2011 kolmen vuoden sopimuksella Saksan Bundesligassa pelanneen Schalke 04:n riveihin.[17] Siirtosummaa ei julkistettu, mutta lehtitietojen mukaan Schalke maksoi Pukista HJK:n ennätyssumman 1,3 miljoonaa euroa.[18] Pukki debytoi Bundesligassa 18. syyskuuta 2011 ottelussa Schalke 04–Bayern München.[19] Ensimmäiset liigamaalit Pukki teki 6. marraskuuta pelatussa ottelussa Hannover 96–Schalke 04, kun hän teki joukkueensa molemmat maalit 2–2-tasapelissä. Ottelu oli samalla Pukin ensimmäinen Schalken avauskokoonpanossa.[20] Pukki pelasi kaudella 2011–2012 pääasiassa vaihtopelaajana yhteensä 19 liigaottelua, joissa hän teki viisi maalia. Eurooppa-liigan otteluissa Pukki ei sen sijaan saanut pelata, koska oli edustanut HJK:ta samassa kilpailussa. Schalke eteni Eurooppa-liigassa puolivälieriin, kun se voitti alkulohkonsa ja pudotuspeleissä Viktoria Plzenin ja FC Twenten. Puolivälierissä joukkue kuitenkin hävisi otteluparinsa Athletic Bilbaolle. Schalke sijoittui liigassa kolmanneksi selviytyen samalla Mestarien liigaan kaudeksi 2012–2013. Pukki palkittiin tammikuussa 2012 Suomen urheilugaalan vuoden 2011 läpimurrosta.[21]
Pukki aloitti kauden 2012–2013 Schalken vaihtopenkillä. Ensimmäisten kahdentoista sarjaottelun aikana hän pääsi kentälle vain kerran. Mestarien liigassa Pukki debytoi 3. lokakuuta 2012 pelatussa ottelussa Schalke 04–Montpellier, kun hän aloitti ottelun avauskokoonpanossa.[22] Pukki sai loppusyksystä hieman enemmän vastuuta, mutta joukkueen heikot otteet johtivat valmentajan vaihtumiseen.[23] Kakkosvalmentaja Jens Kellerin noustua Huub Stevensin tilalle päävalmentajaksi Pukki nousi pelaamaan säännöllisesti vaihtopelaajana. Pukki pelasi kauden aikana yhteensä 17 liigaottelua, joissa hän teki kolme maalia. Mestarien liigan hän pelasi viidessä Schalken lohkovaiheen ottelussa. Schalke voitti lohkonsa tappiottomalla saldolla ja jätti taakseen Arsenalin, Olympiakoksen ja Montpellier’n. Schalke hävisi kuitenkin neljännesvälierien otteluparinsa Galatasaraylle. Pukki nousi avauskokoonpanoon toisessa osaottelussa ykköshyökkääjä Klaas-Jan Huntelaarin loukkaannuttua.[24] Schalken sijoitus oli kauden aikana heikoimmillaan kymmenes, mutta joukkue sijoittui Bundesligassa lopulta neljänneksi ja pääsi Mestarien liigan karsintoihin seuraavalla kaudella.
Pukki ehti aloittaa kauden 2013–2014 Schalken riveissä. Hän pelasi yhdessä Bundesligan ottelussa ja yhdessä Mestarien liigan karsintojen ottelussa.
Celtic
Teemu Pukki siirtyi elokuussa 2013 neljän vuoden sopimuksella Skotlannin Premiershipissä pelanneen Celticin riveihin.[25] Seurat eivät julkistaneet siirtosummaa, mutta lehtitietojen mukaan Celtic maksoi Pukista Schalkelle 2,5 miljoonaa euroa.[26] Pukki debytoi Skotlannin Premiershipissä 14. syyskuuta 2013 ottelussa Hearts–Celtic. Hän teki maalin ensimmäisessä ottelussaan ja osui heti uudelleen kotidebyytissä St. Johnstonea vastaan.[27][28] Pukki pelasi syyskauden Celticin avauskokoonpanossa joukkueen toisena hyökkääjänä, mutta joutui kevätkauden aikana vaihtopelaajaksi. Hän pelasi kaudella 2013–2014 yhteensä 26 liigaottelua, joissa teki seitsemän maalia. Mestarien liigassa Pukki pelasi yhteensä viisi ottelua, mutta jäi maaleitta. Celtic jäi Barcelonan, AC Milanin ja Ajaxin taakse lohkojumboksi, ja Celticin euro-ottelut päättyivät lohkovaiheeseen. Celtic voitti kolmannen kerran peräkkäin Premiershipin ja Skotlannin mestaruuden ja pääsi seuraavalla kaudella Mestarien liigan karsintoihin. Joukkueen manageri vaihtui kauden päätteeksi, kun Neil Lennon jätti seuran oltuaan Celticin valmentajana neljä vuotta. Uudeksi manageriksi nimettiin Ronny Deila.[29]
Celtic ja Pukki pelasivat kauden 2014–2015 alla harjoitusottelun Helsingissä Olympiastadionilla englantilaista Tottenhamia vastaan. Pukki pelasi ottelussa joukkueensa kapteenina.[30] Pukki pelasi kauden alussa yhdessä Skotlannin liigan ottelussa ja neljässä Mestarien liigan karsintaottelussa.
Brøndby IF
Teemu Pukki siirtyi syyskuussa 2014 vuoden lainasopimuksella Lukas Hradeckýn seurakaveriksi Tanskan Superligassa pelaavan Brøndby IF:n riveihin. Sopimus sisälsi myös osto-option.[31] Pukki debytoi Superligassa 14. syyskuuta 2014 ottelussa Brøndby–Randers.[32] Ensimmäisen maalin Tanskan liigassa Pukki teki 28. syyskuuta ottelussa Esbjerg–Brøndby, kun hän vei joukkueen 0–1-vierasjohtoon 2–2-tasapeliin päättyneessä ottelussa.[33] Pukki vakiinnutti heti paikkansa Brondbyn avauskokoonpanossa ja pelasi debyyttinsä jälkeen kaikki 27 ottelua avauskokoonpanossa. Maaleja Pukki teki yhteensä yhdeksän ja hän oli joukkueen paras maalintekijä. Pukki valittiin marraskuussa Superligan kuukauden pelaajaksi, ja maalimäärä oli hänen henkilökohtainen ennätyksensä ulkomaisessa seurassa.[34][35] Brøndby lähti kauteen onnistuneen edelliskauden jälkeen suurin odotuksin, mutta se jäi kuitenkin 15 pisteen päähän mestaruuden voittaneesta Midtjyllandista. Brøndby oli sarjassa lopulta kolmas ja se pääsi Eurooppa-liigan karsintoihin.

Brøndby ilmoitti kesäkuussa 2015 käyttävänsä Pukin lainasopimukseen sisältyneen osto-option, ja Pukki teki seuran kanssa kolmen vuoden sopimuksen. Seurat eivät julkistaneet siirtosummaa, mutta lehtitietojen mukaan Brøndby maksoi Pukista Celticille vajaat miljoona euroa.[36][37] Brøndbyn ja Pukin kausi 2015–2016 alkoi Eurooppa-liigan karsintaotteluilla. Brøndby eteni karsintojen pudotuspelikierrokselle, mutta se hävisi ratkaisevan otteluparin PAOK:ille, eikä päässyt lohkovaiheeseen. Pukki jatkoi Brøndbyn avainpelaajana, ja hän pelasi kaikissa 33 sarjaottelussa. Avauskokoonpanossa Pukki oli 28 kertaa, ja hän oli edellisen kauden tapaan joukkueen paras maalintekijä yhdeksällä maalilla. Pukki pelasi myös kaikki Brøndbyn kahdeksan Eurooppa-liigan karsintaottelua ja teki niissä kolme maalia. Brøndby oli kaudella 2015–2016 Tanskan liigassa neljäs ja se pääsi jälleen Eurooppa-liigan karsintoihin. Tanskan cupissa Brøndby eteni välieriin, mutta hävisi kaksiosaisen otteluparin FC Københavnille yhteismaalein 1–2.
Pukki jatkoi Brøndbyn avainpelaajana kaudella 2016–2017. Brøndbyn kausi alkoi jälleen Eurooppa-liigan karsintaotteluilla. Joukkue eteni toistamiseen karsintojen pudotuspelikierrokselle, mutta se hävisi otteluparinsa Panathinaikokselle, eikä päässyt lohkovaiheeseen. Pukki pelasi kaikki kahdeksan Eurooppa-liigan karsintaottelua ja teki niissä kuusi maalia. Tanskan liigassa Pukki pelasi 36 sarjaottelusta 34, joista 31 avauskokoonpanossa. 20. elokuuta pelattu AGF–Brøndby oli Pukin sadas Tanskan liigan ottelu. Pukki oli edelliskausien tapaan joukkueensa paras maalintekijä, ja hän johti kauden aikana koko liigan maalipörssiä.[38] Pukki teki lopulta yhden kauden maaliennätyksensä 20 maalilla ja sijoittui Tanskan liigan maalipörssissä toiseksi Nordsjællandin Marcus Ingvartsenin jälkeen. Tammikuussa 2017 Pukki sai Brøndbyssä jälleen suomalaisen seurakaverin, kun Paulus Arajuuri siirtyi seuraan.[39] Brøndby oli Tanskan liigassa toinen, kun FC København vei mestaruuden 22 pisteen erolla. Brøndby eteni kauden päätteeksi Parkenilla pelattuun Tanskan cupin finaaliin, jossa se kohtasi FC Københavnin. Pukki teki Brøndbyn ainoan maalin, kun København voitti finaalin maalein 3–1.[40] Bröndby pääsi seuraavan kauden Eurooppa-liigan karsintoihin. Pukki teki kaudella 2016–2017 eri kilpailuissa yhteensä 29 maalia.
Pukin ja Brøndbyn kausi 2017–2018 alkoi edelliskausien tapaan Eurooppa-liigan karsintaotteluilla. Brøndby sai vastaansa 2. karsintakierroksella Veikkausliigassa pelanneen VPS:n.[41] Brøndby voitti otteluparin VPS:aa vastaan, mutta joukkue ei edennyt kuitenkaan Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. Pukki pelasi kolmessa Eurooppa-liigan karsintaottelussa ja teki niissä yhden maalin. Tanskan liigassa Pukki pelasi kaikissa 36 sarjaottelussa, joista 32 avauskokoonpanossa. Pukki teki 17 maalia ja hänen edellään Tanskan liigan maalipörssissä oli vain Hobron Pål Alexander Kirkevold. Pukki oli neljännen kerran peräkkäin Brøndbyn paras maalintekijä. Brøndby johti Tanskan liigaa kauden aikana useaan otteeseen, mutta joukkue jäi kuitenkin edelliskauden tapaan sarjassa toiseksi. Midtjylland voitti mestaruuden neljän pisteen erolla.[42] Brøndby eteni toistamiseen Parkenilla pelattuun Tanskan cupin finaaliin, jossa se kohtasi Silkeborgin. Brøndby voitti finaalin maalein 3–1 ja Tanskan cupin kaudella 2017–2018.[43] Brøndby pääsi seuraavan kauden Eurooppa-liigan karsintoihin. Pukki pelasi Brøndbyssä neljän kauden aikana yhteensä 130 Tanskan liigan ottelua ja teki niissä 55 maalia.
Norwich City
Teemu Pukki siirtyi kesäkuussa 2018 kolmen vuoden sopimuksella Englannin kakkostasolla Championshipissä pelaavan Norwich Cityn riveihin. Edellisen sopimuksen päätyttyä Brøndbyssä siirto tapahtui ilmaiseksi.[44] Pukki debytoi Norwichissä 4. elokuuta 2018 ottelussa Birmingham–Norwich.
Vuodenvaihteeseen 2019 mennessä Pukki esiintyi Norwichin paidassa 25 ottelussa, joissa syntyi yhteensä 16 maalia. 15 maaleista syntyi Championshipissä ja yksi Englannin liigacupissa. [45]
Maajoukkue
Teemu Pukki debytoi ikäluokkansa (1990) maajoukkueessa 15-vuotiaana 10. elokuuta 2005 Neathissa pelatussa maaottelussa Wales–Suomi. Pukki pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 32 maaottelua, vuotta vanhempien (1989) maajoukkueessa 18 maaottelua, ja kaksi vuotta vanhempien (1988) maajoukkueessa kaksi maaottelua. Poikien maaotteluissa hän teki yhteensä 23 maalia.[46]
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Pukki debytoi 19-vuotiaana 6. kesäkuuta 2009 Valkeakoskella Tehtaan kentällä pelatussa maaottelussa Suomi–Valko-Venäjä. Pukki valittiin nuorimpana pelaajana Suomen vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen joukkueeseen,[47] ja hän pelasi kaikkissa Suomen kolmessa EM-kisojen ottelussa. Pukki kuului Suomen vakiomiehistöön myös vuoden 2011 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluissa. Pukki pelasi 21 nuorten maaottelua ja hän teki niissä kuusi maalia.[48]
MM-karsinnat 2008–09

A-maajoukkueessa Pukki debytoi jo 18-vuotiaana, kun Stuart Baxter vaihtoi hänet Jari Litmasen tilalle 4. helmikuuta 2009 Tokiossa pelatussa maaottelussa Japani–Suomi.[49] Debyytistään huolimatta Pukki pelasi vuoden 2010 MM-kisojen karsintojen aikana alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
EM-karsinnat 2010–11
Pukki pelasi kahdessa vuoden 2012 EM-kisojen karsintoihin valmistavassa ottelussa alkuvuodesta 2010, mutta jatkoi pelaamistaan vielä karsintojen alkaessa alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. A-maajoukkueen vakiomiehistöön Pukki nousi kesän 2011 aikana Mixu Paatelaisen aloitettua maajoukkueen päävalmentajana. Ensimmäisen arvokisojen karsintaottelun Pukki pelasi 2. syyskuuta 2011, kun Paatelainen vaihtoi hänet Daniel Sjölundin tilalle Olympiastadionilla pelatussa vuoden 2012 EM-kisojen karsintojen ottelussa Suomi–Moldova.[50] Pukki aloitti avauskokoonpanossa yhtenä kolmesta hyökkääjästä karsintojen seuraavissa kotiotteluissa Hollantia ja Ruotsia vastaan, ja hän pelasi lopulta yhteensä neljässä vuoden 2011 karsintaottelussa. Suomi sijoittui vuoden 2012 EM-kisojen karsintalohkossaan neljänneksi Hollannin, Ruotsin ja Unkarin jälkeen. Lohkossa Suomen taakse jäivät Moldova ja San Marino. Pukki pelasi vuosina 2010–2011 yhteensä kahdeksan A-maaottelua.
MM-karsinnat 2012–13
Ensimmäisen A-maaottelumaalin Pukki teki 26. toukokuuta 2012 Itävallan Salzburgissa pelatussa maaottelussa Turkki–Suomi, kun hän viimeisteli Suomen toisen maalin 3–2-voittoon päättyneessä ottelussa.[51] Pukki pelasi viidessä vuoden 2014 MM-kisojen karsintoihin valmistavassa maaottelussa, ja karsintojen avausottelussa Ranskaa vastaan hän muodosti hyökkäyskolmikon Roman Eremenkon ja Kasper Hämäläisen kanssa.[52] Pukki pelasi molemmissa syksyn 2012 karsintaotteluissa avauskokoonpanossa. Vuoden 2014 MM-kisojen karsintojen ehdottomaksi kohokohdaksi jäi Gijónissa maaliskuussa 2013 pelattu vierasottelu Espanjaa vastaan. Suomi venyi ottelussa 1–1-tasapeliin hallitsevaa maailmanmestaria ja Euroopan mestaria vastaan. Pukki teki ottelussa ensimmäisen arvokisojen karsintaotteluiden maalinsa, kun hän tasoitti ottelun 1–1-lukemiin.[53] Maali valittiin myöhemmin Suomen Urheilugaalassa vuoden 2013 sykähdyttävimmäksi urheiluhetkeksi.[54] Pukki pelasi kaikissa Suomen kuudessa vuoden 2013 karsintaottelussa avauskokoonpanossa, ja pelipaikka vakiintui kärkihyökkääjäksi. Suomi sijoittui vuoden 2014 MM-kisojen karsintalohkossaan kolmanneksi Espanjan ja Ranskan jälkeen. Lohkossa Suomen taakse jäivät Georgia ja Valko-Venäjä. Pukki pelasi kaikissa Suomen kahdeksassa karsintaottelussa avauskokoonpanossa ja teki niissä kaksi maalia. Vuosina 2012–2013 hän pelasi yhteensä 19 maaottelua, joissa teki kuusi maalia.
EM-karsinnat 2014–15
Odotukset vuoden 2016 EM-kisojen karsintoja kohtaan olivat suuret, kun lopputurnaukseen pääsi ensimmäistä kertaa 24 maata. Pukki pelasi neljässä karsintoihin valmistavassa maaottelussa, ja karsintojen avausottelussa hän muodosti hyökkäyskolmikon Roman Eremenkon ja Riku Riskin kanssa. Pukki pelasi kaikissa vuoden 2014 karsintaotteluissa avauskokoonpanossa. Suomi voitti karsintojen avausottelussa Färsaaret, mutta sai sen jälkeen vain yhden pisteen seuraavista viidestä ottelusta. Suomen hävittyä neljä karsintaottelua peräkkäin päävalmentaja Mixu Paatelainen sai potkut kesäkuussa 2015, ja loppuvuoden maajoukkueen päävalmentajana toimi Markku Kanerva.[55][56] Pukki pelasi myös maalis- ja kesäkuun karsintaotteluissa avauskokoonpanossa. A-maajoukkue palasi Kanervan alaisuudessa perinteiseen 4–4–2-ryhmitykseen, ja Pukki sai syksyn karsintaotteluissa rinnalleen myös toisen hyökkääjän. Pukki pelasi syksyn 2015 karsintaotteluissa hyökkääjäkaksikkona mm. Kasper Hämäläisen ja Joel Pohjanpalon kanssa. Suomi jäi vuoden 2016 EM-kisojen karsintalohkossaan neljänneksi Pohjois-Irlannin, Romanian ja Unkarin jälkeen. Lohkossa Suomen taakse jäivät Färsaaret ja Kreikka. Pukki pelasi Suomen kymmenestä karsintaottelusta yhdeksän ja vuosina 2014–2015 yhteensä 16 maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
MM-karsinnat 2016–17
Suomi aloitti valmistautumisen vuoden 2018 MM-kisojen karsintoihin uuden päävalmentajan Hans Backen johdolla, ja Pukki pelasi kuudessa karsintoihin valmistavassa ottelussa. Karsintojen avausottelussa Pukki muodosti Suomen kärkiparin Joel Pohjanpalon kanssa Backen 5–3–2-ryhmityksessä. Pukki pelasi vuoden 2016 karsintaotteluissa hyökkääjäkaksikkona myös Kasper Hämäläisen sekä Robin Lodin kanssa ja onnistui rikkomaan pitkän maalittoman putkensa maajoukkueessa vierasottelussa Islantia vastaan. A-maajoukkueen vuosi 2016 oli synkkä, kun joukkue ei voittanut vuoden aikana yhtään ottelua. Suomi sai neljästä karsintaottelusta vain yhden pisteen, ja päävalmentaja Backe sai potkut joulukuussa 2016.[57] Uudeksi päävalmentajaksi nimitettiin Markku Kanerva.[58] Pukki pelasi keväällä ja kesällä 2017 maajoukkueen hyökkäyksessä yhdessä Pohjanpalon kanssa sekä yksinäisenä kärkipelaajana. MM-karsintojen loppu sujui Suomelta hyvin ja neljä ottelua toi syksyllä 2017 kahdeksan pistettä. Syksyn karsintaotteluista Pukki pelasi kolmessa. Suomi jäi vuoden 2018 MM-kisojen karsintalohkossaan viidenneksi Islannin, Kroatian, Ukrainan ja Turkin jälkeen. Lohkossa Suomen taakse jäi Kosovo. Pukki pelasi Suomen kymmenestä karsintaottelusta yhdeksän ja vuosina 2016–2017 yhteensä 18 maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Saavutukset
Seurat
Sevilla
Nuorten Copa del Rey (1): 2008
HJK
Veikkausliiga (2): 2010, 2011
Suomen Cup (1): 2011
Celtic
Premiership (1): 2013–2014
Brøndby IF
Tanskan cup (1): 2017–2018
Henkilökohtaiset
Palloliiton vuoden poikapelaaja (1): 2006
Kymenlaakson vuoden nuori urheilija (1): 2007
Kymenlaakson vuoden urheiluteko (2): 2008, 2011
Veikkausliigan All Stars (1): 2011
Suomen Urheilugaalan Vuoden läpimurto (1): 2011
Kymenlaakson vuoden urheilusaavutus, yleisöäänestys (1): 2011
Kymenlaakson vuoden urheilija (1): 2011
Suomen Urheilugaalan Vuoden sykähdyttävin urheiluhetki (1): 2013[54]
Tanskan Superligan Kuukauden pelaaja (2): 11/2014, 8/2016[34][59]
Tilastot
Kausi kaudelta
Tilanne 1. tammikuuta 2019.

2 Toinen sarjataso.

3 Kolmas sarjataso.
A-maajoukkuemaalit
Tilanne 12. lokakuuta 2018.
 MM- ja EM-karsintojen sekä Kansojen liigan otteluita

Lähteet

Aiheesta muualla
 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

 Transclusion error: {{En}} is only for use in File namespace. Use {{lang-en}} or {{en icon}} instead.

Luokka:79.31 Jalkapallo
Luokka:Suomalaiset jalkapalloilijat
Luokka:Jalkapallon Suomen mestarit
Luokka:Jalkapallon Suomen Cupin mestarit
Luokka:Vuonna 1990 syntyneet
Luokka:Elävät henkilöt
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

Mikä joukkue pudotti VPS:n Euroopan liigan karsinnoista kaudella 2017-18?


Gintama (銀魂, Gin Tama, ”Silver Soul”, ”Hopeasielu") on Hideaki Sorachin luoma manga-, anime- ja elokuvasarja. Gintama sijoittuu Edoon (vuosien 1600–1868 Tokioon), joka on täyttynyt sodan jälkeen Amantoiksi kutsutuista avaruusolioista. Gintamassa kerrotaan monia eri tarinoita, jotka kuvaavat sarjan hahmojen selviytymistä sodan runtelemassa Edossa ja sen läheisyydessä. Sarjan protagonistina toimii veteraanisamurai Gintoki Sakata, joka työskentelee yorozuyana (suom. ”jokapaikanhöylänä”) yhdessä samurai-oppipoika Shinpachin ja avaruusoliotyttö Kaguran kanssa tehden miltein mitä tahansa työtehtäviä ansaitakseen elantonsa samalla yrittäen selviytyä maapallon poliittisesta konfliktista, joka sarjan lopussa yltyy koko universumin väliseksi maailmojen sodaksi.
Gintaman mangaluvut julkaistaan aluksi Weekly Shōnen Jump -lehdessä ja tämän jälkeen ne uudellenjulkaistaan taskukirjoina ympäri maailmaa.
Gintama-animen jaksot esitetään aluksi TV Tokyon kanavalla ja tämän jälkeen ne on mahdollista katsoa Crunchyroll-suoratoistopalvelun kautta.
Gintama-elokuvien julkaisusta vastaa Warner Bros. Gintamasta on tulossa myös live action -elokuva, joka julkaistaan vuoden 2017 heinäkuussa.[1][2]
Sarjan poikkeuksellinen rakenne
Hideaki Sorachilla on hyvin omaperäinen tarinankerronta. Hän on selvästi saanut vaikutteita muista mangasarjoista, mutta hän ei välitä lajityyppien ja eri genrejen aiheuttamista rajoitteista, minkä ansiosta Gintama on hyvin omaperäinen sarja. Gintama tunnetaan etenkin sen alkupuolen komediasta, mutta se kuitenkin sisältää useita eri muitakin genrejä, joiden ansiosta sarjassa esiintyy runsasta vaihtelua. Esimerkiksi viattoman rauhallisen slice of life tarinan jälkeen saattaa esiintyä väkivaltainen toiminta tarina. Kaikista parhaitten Gintama tunnetaan kuitenkin komediasarjana,  jossa on paljon taistelukohtauksia, sekä draamaa.[3][4]
Bigloben järjestämässä äänestyksessä Gintama valittiin maailman hauskimmaksi animesarjaksi.[5] Se on sijoittunut kärkisijoille myös monissa muissa äänestyksissä.[6]
Juoni
Gintama kertoo veteraanisamurai Gintoki Sakatasta, joka työskentelee "jokapaikanhöylänä" ja auttaa ihmisiä eri puolilla sodan turmelemaa Edoa. Amantot voittivat sodan ja pistivät ihmiskunnan arvot uuteen järjestykseen, jolloin Amantoille tuli suuremmat oikeudet kuin ihmisille.
Suuri osa ihmisistä menetti työpaikkansa amantoille, jolloin amantojen kansat alkoivat rikastua, kun taas ihmiset alkoivat köyhtyä. Jopa ihmiskunnan suurin johtaja, Japanin Shogun - Tokugawa Shige Shige joutuu työskentelemään Amantojen korkea-arvoisten silmien alla noudattaen tiukkoja määräyksiä, jotka Amantojen ylimmät, Tendoshun jäsenet ovat langettaneet.
Gintoki Sakata on kuitenkin sopeutunut näihin muutoksiin, vaikkakin hän rikkoo usein lakeja. Hän on perustanut Yorozuya Gin-Chan-nimisen yrityksen, jossa hän ottaa miltei mitä tahansa työtehtäviä vastaan. Rajoina ovat ainoastaan Gintokin moraali sekä palkkana saadun rahan arvon verrattavuus työtehtävän vaarallisuutteen.
Gintoki aloittaa tekemällä pieniä helppoja työtehtäviä auttaen ihmisiä arkiasioissa, mutta välillä hän joutuu sekaantumaan vaarallisiin asioihin, kuten huumebisneksiin, ihmiskauppoihin, rikollisorganisaatioiden taisteluihin sekä poliittisiin konflikteihin.
Tehdessään tehtäviä hän tapasi Shinpachi Shimura-nimisen samuraipojan, jonka isosiskon Gintoki pelasti prostituutiolta. Maksaakseen takaisin Shinpachi liittyi mukaan Gintokin yritykseen.[7]
Sitten he tapasivat maapallolle eksyneen avaruusolio Kagura-tytön. Kagura on hyvin voimakas yato-rodun amanto, minkä takia muuan rikollisorganisaatio hyväksikäytti hänen tuhoisia voimiaan. Gintoki pelasti hänet tämän rikollisorganisaation kynsistä.
Koska Kaguralla ei ollut kotia eikä rahaa, hän muutti asumaan Gintokin vaatekaappiin. Sitten eräänä työpäivänä Kagura löysi kadulta hylätyn jättiläiskokoisen avaruusoliokoiran Sadaharun, jolla on tapana pureskella ihmisten päitä. Kagura toi tämän koiran Gintokin luo.[8] Aluksi Gintoki ei pitänyt tästä, mutta lopulta Sadaharusta tuli osa perhettä.
Muita ihmisiä jotka yöpyvät usein Gintokin luona (ilman lupaa) ovat muun muassa koditon mies Madao sekä stalkkerininja Sarutobi, joka on ihastunut Gintokiin.
Gintokin kodin alemmassa kerroksessa on Snack Otose-niminen kapakka. Kapakan omistaa äkkipikainen, kovaääninen vanha nainen Otose, ja siellä työntekijöinä toimivat ex murtovaras Catherine sekä yliahkera robottisiivooja Tama.
Sarja kertoo enimmäkseen siitä kun Gintoki tekee erilaisia tehtäviä ja tutustuu paikallisiin ihmisiin, auttaen heitä parhaansa mukaan selviytymään köyhtyvässä ja väkivaltaisessa maassa, joka on täynnä rikollisuutta. Sarjan käännekohtana toimii ajanjakso, jolloin Takasugi aloittaa viimein suunnitelmansa Edon valtion tuhoamiseksi sekä Shogunin Tokugawa Shige Shigen surmaamiseksi, jolloin sarjan luonne muuttuu melkein täysin – komedian määrä vähenee ja sarja muuttuu vakavammaksi.[4] Pian tämän jälkeen paljastuu yhteys Gintokin, sekä Utsuron- koko universumin vaarallisimman olennon välillä, joka uhkaa kaiken elämän olemassaoloa koko maailmankaikkeudessa. Tämän yhdeyden takia Gintoki saattaa olla ainut jolla on edes pieni mahdollisuus pysäyttää Utsuro.
Taustatarina (ennen sarjan alkua)
Kun amantot hyökkasivat maan päälle, kahdestoista shogun sai surmansa ja Tokugawa Sada Sada astui hanen tilalleen. Tokugawa Sada Sada solmi rauhan liiton amantojen kanssa, mutta amantoille tuli paljon suuremmat oikeudet kuin ihmisille ja ihmiset tunsivat menettaneensä arvonsa. Amantot pitivät suorastaan ihmisiä pilkkanaan, kohtelivat heita alamaisinaan ja veivät heidän työpaikkansa. Näin ollen monet ihmiset, mukaan lukien samurait, alkoivat kapinoida amantoja vastaan ja vaativat Tokugawa Sada Sadaa pois vallasta. Sada Sada ei kuitenkaan tykännyt tästä, vaan loi Kansei Purge -nimisen lain, jonka mukaan kaikki kapinalliset pitää joko teloittaa tai vangita.
Kun Gintoki Sakata oli vasta muutaman vuoden ikäinen, mestari Yoshida Shouyou löysi Gintokin kuolleiden ruumiiden keskelta. Yoshida Shouyou päätti ottaa Gintokin oppipojakseen kouluunsa, jossa oli paljon muitakin Gintokin tapaisia orpoja lapsia. Mestari Yoshida opetti Gintokin taistelemaan ja opetti hänelle myos paljon elämänoppeja. Tokugawa Sada Sada pelkäsi, että Yoshida Shouyou saattaisi opettaa lapset kapinoimaan hänta ja hänen valtaansa vastaan, joten han lähetti parhaimman soturinsa, Oboro Yatagarasun vangitsemaan Yoshidan. Oboron armeija repi Gintokin väkisin pois Yoshidan käsistä ja poltti Yoshidan koulun tuhkaksi. Useita vuosia myöhemmin Gintoki alkoi yhdessä Katsuran, Takasugin ja Sakamoton armeijoiden kanssa sotia amantoja vastaan, viimeisinä samuraina. Gintoki tappoi tuhansia amantoja, jolloin hän sai liikanimen White Yaksha (valkoinen demoni). Hänestä tuli yksi amantojen pahimmista vihollisista. Gintoki oli kuin yhden miehen armeija. Hänen oli alun perin tarkoitus pelastaa kaapattu mestarinsa amantojen kynsistä, mutta lopulta mestari Yoshida sai surmansa. Tähän sotaan sekä Gintokin menneisyyteen liittyy paljon salaisuuksia, joita Gintoki ei paljasta niihin liittyvien traumojen vuoksi. Esimerkkinä tästä on hänen mestarinsa kuolema, joka on jättänyt jäljen Gintokin mielenterveyteen.
Muutaman vuoden kuluttua, kun sota oli jo loppunut, Gintokista oli tullut köyhä ja koditon. Eräänä talvisena päivänä hän lepäsi hautausmaalla Terada Tatsugoroun haudalla. Teradan leski, entinen aviovaimo, Otose käveli hänen haudalleen tuoden samalla mukanaan kynttilöitä ja manju-leivoksia. Terada oli aikoinaan kuollut taistellessaan amantoja vastaan yrittäessään puolustaa Kabukia, Edon kaupunginosaa. Otose rukoili ja uhrasi manjut haudan juureen. Tällöin Gintoki pyysi haudan takaa Otosea antamaan manju-leivokset hänelle. Otose vastasi, etta hänen aviomiehensä kiroaisi hänet tuonpuoleisesta. Tällöin Gintoki sanoi: ”Kuolleet eivät puhu, eivätkä ainakaan syö manju-leivoksia”. Näin ollen Otose päätti luovuttaa manjut Gintokille. Gintoki söi manjut ja teki lupauksen. Hän jatkaisi sitä tehtävää, joka Teradalta jäi kesken. Gintoki suojelisi Kabukin väkeä hänen puolestaan. Tämän lupauksen avulla Gintoki sai aloitettua uuden elämän ja paettua kokemansa sodan kauhuja. Sarjan juoni sijoittuu pääsääntöisesti tämän lupauksen ympärille. [4]
Utsuron synty, hänen todellinen päämäärä, sekä hänen yhteys Gintokin menneisyyteen

Maapallo maailmankaikkeuden arvokkaimpana planeettana
Kaikissa planeetoissa joissa on elämää, on uusiutuvaa "altanaksi" kutsuttua energiaa, jota keräämällä Tendoshusta tuli muinoin maailmankaikkeuden voimakkain yhteisö. Tätä altanaksi kutsuttua energiaa voi käyttää monenlaisiin tarkoituksiin, kuten käyttämään sitä polttoaineena, käyttämällä sitä erittäin terveellisenä ravintona, sekä valmistamaan siitä massatuho aseita. Maapallo on kuitenkin poikkeusellinen: Maapallo planeetalla on isommat altana pitoisuudet kuin missään muussa planeetassa. Tämän lisäksi Maapallon altana on hyvin erilaista muihin planeettoihin verrattuna. Maapallo on ainut planeetta jonka altanassa on todettu esiintyvän "itseään korjaavia ominaisuuksia", toisin sanoen Maapallon altana ei hajoa koskaan, vaan se korjaa itsensä takaisin alkuperäiseen muotoonsa. Tämän avulla Maapallon altanalla on mahdollista tehdä ihmeparannuksia. Sillä on mahdollista parantaa miltein mitä tahansa fyysisiä vammoja, sekä sairauksia.
Tämän takia Maapallo on Tendoshulle kaikista tärkein planeetta ja sielä sijaitsee myös Tendoshun päätukikohta. Edo/Tokio on Maapallon pääkaupunki, ja Japani on Maapallon "päävaltio" koska sielä sijaitsee Maapallon altanaa mekaanisin keinoin keräävä torni, eli eräänlainen altana kaivos.
Utsuron alkuperä
Yli 500 vuotta ennen sarjan tarinan alkua maapallolle syntyi altana nesteestä poika, jonka kehon kaikki solut koostuivat täysin altanasta. Syystä tai toisesta tämä poika murhattiin hyvin nuoressa iässä. Hän kuitenkin pian palasi kuoleista, koska altana palasi alkuperäiseen muotoonsa. Muut ihmiset pelästyivät tästä ja alkoivat pelätä tätä poikaa. Hänet murhattiin uudelleen lukuisia kertoja, häntä kidutettin yhä uudelleen ja uudelleen, mutta kaikki häneen kohdistuneet vammat parantuivat. Edes pojan aivojen tuhoaminen ei tappanut tätä, vaan altana palautti jopa hänen aivonsa takaisin alkuperäiseen muotoonsa. Tämä poika kuitenkin tunsi kaiken kivun, sekä kärsimyksen jota hänelle tehtiin. Koska hän kuoli ja eli aina uudelleen ja uudelleen hänen päähänsä alkoi muodostua eri hahmoja, sekä persoonia, koska ainut tapa hänelle lievittää kohtaamansa kärsimystä oli muuttua toiseksi henkilöksi ja yrittää elää jonain toisena henkilönä jokaisen kuoleman jälkeen. Kun hän alkoi kasvamaan aikuiseksi, hänet lukittiin tyrmään. Ahtaassa vankilassa äärimmäisen pitkään ollessaan hän alkoi vaihtamaan persoonaansa, sekä olemustaan entistä useammin koska se oli ainut tapa lievittää vankeuden tuomaa tyhjyyttä. Lopulta hän oli elänyt tässä tyrmässä niin kauan kunnes tyrmän ovi oli ruostunut ja hajosi rikki. Hänen tuolloinen persoonansa kävi kateeksi ihmisiä joilla oli parempi elämä. Hän halusi olla niin kuin muut ihmiset, jotka hänelle kärsimystä aiheuttivat, joten paetessaan viimein tyrmästään hän alkoi silmittömästi murhata ihmisiä armotta. Hänet vangittiin jälleen, mutta tällä kertaa salamurhaaja yhteisö Narakun toimin. Narakun tällöiset johtajat hoksasivat kuolemattoman soturin tuovan heille valtaa, joten he alkoivat käyttää tätä kuolematonta olentoa heidän voimakkaimpana soturinaan. Hänestä tuli noutajan, eli itse kuoleman esikuva ja Naraku antoi hänelle variksen maskin symbolisoimaan tätä. Häntä nimitettiin tällöin nimityksellä "demoni". Naraku kuitenkin aikojen saatossa piti tämän olennon olemassaolon vaisusti piilossa, eikä hän siten päätynyt ulkopuolisten ihmisten tietoisuuteen.
Yoshida Shouyoun synty
Useiden generaatioiden ajan tämä kuolematon ihmisolento taisteli Narakun puolesta ja massamurhaten ihmisiä samalla kun useita eri vaihtuvia persoonia eli hänen sisällään. Eräänä päivänä kaikki kuitenkin muuttui. Naraku oli hyökännyt muuan pienen pojan kylään teloittaen kaikki sen asukkaat. Tämä pieni poika raahattiin kylän keskelle, hänet teloitettiin ja hänet jätettiin yksin kuolemaan verenvuotoon. Narakun kuolematon soturi käveli tuhotun kylän keskellä tarkoituksenaan varmistaa kaikkien olevan kuolleita, mutta kun hän näki tämän pojan vuotamassa kuiviin hän alkoi tuntea sääliä. Hän tiesin miltä hidas kuolema tuntuu, joten hänen sisällään heräsin täysin uusi persoona, joka halusi auttaa tätä pientä lasta. Hän polvistui tämän pojan vierelle, otti miekkansa esille ja leikkasi oman kätensä valtimon auki. Altanan ansiosta hänen vertansa pumppasi hänen kehossaan loputtomasti joten hän pystyi vuodattamaan pojan sisälle erittäin ison määrän verta. Koska tämän olennon veri myös koostui täysin altanasta, altana jäi ikuisesti elämään tämänkin pojan kehossa. Toisin sanoen hän omalla altana energiallaan pidensi tämän pienen pojan elinikää. Hän ei tehnyt tästä pojasta kuitenkaan kuolematonta. Se olisi mahdotonta, koska vaikka altanaa pystyykin siirtämään, pojan keho ei luonnostaan olisi kuolematon, vaan hän eläisi pidempään verensä takia, mutta kuolisi jossain kohtaa elinvaurioihin, hänen kehonsa mädäntyessä. Hän otti tämän pienen pojan rinnalleen ja hänestä tuli tämän kuolemattoman ihmisolennon oppilas. Hänen sisälleen oli kehittynyt uusi persoona, joka oli hänen kaikista persoonistaan kenties kuuluisin: Mestari Yoshida Shouyou. Yoshida oli täysin erilainen kun mikään muu tämän olennon edellisistä persoonista. Yoshida Shouyou oli pyhä ihmis ja eläinrakas elämänopettaja joka halusi ylläpitää ja auttaa elämää hänen kuolemattomuudellaan. Hän piti huolen niin ihmisistä, eläimistä, kuin luonnostakin päämääränä tehdä olentojen elämästä onnellisempaa, sekä vähentää kärsimystä kaikkialla. Hän nimesi pienen oppilaansa Oboroksi, koska tällä pojalla oli hyvin tummat silmän aluset. Se oli alunperin Oboron ajatatus että Yoshida Shouyou alkaisi opettaa muitakin lapsia. Yoshida Shouyou ja Oboro päättivät paeta Narakun kynsistä. Naraku järjestö sai heidät kuitenkin kiinni. Koska Orobo ei tiennyt Yoshida Shouyoun todellisesta voimakkuudesta, sekä kuolemattomuudesta, Orobo uhrasi henkensä päästääkseen Yoshida Shouyoun pakenemaan. Tämä ei kuulunut Yoshida Shouyoun suunnitelmiin, hän olisi voinut pelastaa Oboron jos olisi ehtinyt väliin ajoissa mutta nyt Oboro vaikutti olevan kuollut murskautuessaan ison kivikasan alle taistellesaan Narakua vastaan. Yoshida Shouyou luuli oppilaansa kuolleen ja pakeni suruissaan. Altanan voima oli kuitenkin voimakkaampi kuin Yoshida Shouyou luuli ja Orobo parani vammoistaan jotenkuten. Orobo palasi Narakujärjestöön ja valehteli jotta Yoshida Shouyou pääsisi vapaaksi. Yoshida Shouyou aloitti uuden elämän vapaana miehenä. Hän perusti koulun jonne hän etsi orpoja lapsia oppilaiksi ja opetti näille monenlaisia elämänoppeja. Hän opetti heidät myös taistelemaan, mutta piti huolen siitä etteivät oppilaat käyttäisi hänen opettamiaan taistelutaitojaan vääriin tarkoituksiin. Kaikista kuuluisimman oppilaansa, Gintoki Sakatan Yoshida Shouyou löysi kuolleiden ruumiiden keskeltä. Gintoki Sakata oli hyvin pieni yksinäinen selviytyjä joka juuri ja juuri pystyi edes pitämään miekkaa kädessä, mutta siitä huolimatta hänen oli pakko taistella selviytyäkseen. Yoshida Shouyou oli ensimmäinen ihminen joka antoi Gintokille hellyyttä ja turvaa. Yoshida Shouyou otti Gintokin asumaan omaan kouluunsa. Gintoki Sakatasta tuli Yoshida Shouyoun lempioppilas, vaikkakin Yoshida Shouyou käsitteli kaikkia oppilaitaan tasa-arvoisesti. Muita Yoshida Shouyoun oppilaita olivat esimerkiksi genraaliksi kasvatettu, mutta vanhempansa ja sukulaisensa menettänyt Katsura Kotaro, sekä Takasugi Shinsuke, joka ei ollut orpo ja tuli alunperin vastakkain asettuvalta dojolta, mutta päätti lopulta asuttautua Yoshida Shouyoun huostaan oman perheensä vastustuksesta huolimatta.
Yoshida Shouyoun pidätys, sekä Gintokin ensimmäinen lupaus
Oboro oli kasvanut jo murrosikään, kun päätti viimein käydä tapaamassa Yoshida Shouyouta pitkästä aikaa. Hän löysi Yoshida Shouyoun koulun ja yritti tervehtiä vastaan kävelevää Yoshida Shouyouta, mutta Yoshida Shouyou käveli hänen ohitse eikä vaikuttanut tunnistavan Oboroa. Oboroon tuli kateeksi muille Yoshida Shouyoun oppilaille. Oboro oli uhrannut koko henkensä Yoshida Shouyoun vuoksi, oli kärsinyt hirveän määrän kärsimystä melkein kuolessaan ja oli palvellut Narakussa vuosia vain pitääkseen heidät loitollaan Yoshida Shouyousta mutta nyt Yoshida Shouyou ei edes tunnistanut Oboroa. Yoshida Shouyou palasi takaisin Narakuun vihaisena ja ilmiantoi Yoshida Shouyoun samalla antaen Yoshida Shouyoulle vankeusmääräyksen Narakun pettämisestä. Narakun jäsenet polttivat Yoshida Shouyoun koulun ja repivät vielä alle 12 - vuotiaan Gintokin väkisin Yoshida Shouyoun sylistä. Yoshida Shouyou antoi paniikissa ja shokissa ollelle Gintokille lupauksen pikkurilli eleellä: "Suojele kaikkia puolestani." - Samalla kun Narakun jäsenet raahasivat Yoshida Shouyoun pois, vankeuteen.
Sota, sekä Gintokin toinen lupaus
Amantot hyökkäsivät maanpäälle ja he liittoutuivat Japanin valtion päämiesten, sekä Naraku järjestön kanssa. Valtaosa ihmisistä eivät kuitenkaan tykänneet tästä koska amantoille tuli paljon isommat oikeudet kuin ihmisille ja amantot veivät heidän työpaikkansa. Täten alkoi suuri sota maapallon kapinaalisten, sekä tendoshun välillä. Gintoki, Katsura, sekä Takasugi osallistuivat tähän sotaan tarkoituksenaan etsiä, sekä vapauttaa mestarinsa Narakun kynsistä. Kun Gintoki ja Takasugi eräässä vaiheessa jäivät alakynteen taistelemaan kaksisteen isoa amantolaumaa vastaan Gintoki teki Takasugille lupauksen: Että hän pelastaisi Yoshida Shouyoun, vaikka Takasugin kuoleen ruumiin yli.
Teloitus-seremonia ja Gintokin päätös
Takasugi ja Katsura lopulta löysivät Yoshida Shouyoun, mutta vastarinta oli liian voimakas. Yhteistyössä Tendoshun kanssa, Naraku sai Katsuran, sekä Takasugin kiinni panttivangeiksi. Yoshida Shouyou talutettiin jyrkänteelle, Katsura ja Takasugi sidottiin ja pakoitettiin makaamaan Yoshida Shouyoun takana. Oboro oli paikanpäällä. Oboron mielestä pelkkä kuolema ei olisi ollut tarpeeksi rangaistukseksi, joten Oboro ehdotti Yoshida Shouyoun oppilaille, sekä Yoshidalle henkistä kidutusta, joka sattuisi jopa enemmän kuin kuolema. Gintoki oli vielä vapaana ja hänelle annettiin 3 vaihtoehtoa:
Gintokin vaihtoehto 1
Ensimmäinen Gintokille annettu vaihtoehto olisi omatoimisesti mestata ystävänsä Katsura, ja Takasugi samalla kun Yoshida Shouyoun pakotettaisiin katsomaan tämä teloitus vierestä.
Tällöin Gintoki ja Yoshida Shouyoun jätettäisiin henkiin, mutta Gintoki menettäisi ystävänsä, ja rikkoisi lupauksensa jonka teki Yoshida Shouyoulle, kun Gintoki revittiin pois hänen sylistään.
Tosin tällöin he onnistuisivat sodassa heidän päämäärässään, joka oli vapauttaa Yoshida Shouyou.
Gintokin vaihtoehto 2
Toinen Gintokille annettu vaihtoehto olisi omatoimisesti mestata mestarinsa, isäpuolensa Yoshida Shouyou samalla kun hänen oppilaansa Katsura ja Takasugi pakotettaisiin katsomaan tämä teloitus läheltä. Tällöin Gintoki ja hänen ystävänsä jäisivät henkiin, mutta Gintokin koko elämän tärkein henkilö kuolisi. Tämän lisäksi heidän koko syy sotaan osallistumiselle, sekä kaikelle verenvuodatukselle olisi ollut turhaa. Tämän saatosta Gintoki joutuisi myös rikkomaan Takasugille antamansa lupauksen.
Gintokin vaihtoehto 3
Gintokilla olisi myös vaihtoehtona vastustaa näitä molempia vaihtoehtoja taistelemalla samaan aikaan Narakua, Oboroa, sekä Tendoshua vastaan. Jos hän voittaisi, hän saisi pelastettua kaikki elämänsä tärkeät henkilöt, saisi pidettyä kaikki lupauksensa, sekä onnistuisivat sodassa heidän päämäärässään, joka oli vapauttaa Yoshida Shouyou. Tässä vaihtoehdossa olisi kuitenkin äärimmäisen suuri riski. Jos Gintoki itse kuolisi, niin kaikki muutkin teloitettaisiin.
Gintokin valinta, sekä sen seuraukset
Gintoki teki valinnan. Hän käveli jyrkänteelle mestarinsa taakse, samalla kun Takasugi huusi Gintokille vaatien Gintokia valitsemaan toisin. Gintoki ei kuitenkaan kuunnellut. Yoshida Shouyou vilkaisi Gintoki Sakataa viimeisen kerran ja lausui viimeiset sanansa: "Kiitos." Nähdessään tämän Gintoki alkoi hiljalleen itkeä samalla irroittaen Yoshida Shouyoun pään irti. Takasugi karjui ja rimpuili lopulta päästessään irti. Takasugi juoksi Gintokia päin kiroessaan Gintokin nimen. Viimeinen asia jonka Takasugi näki vasemmalla silmällään oli Gintokin kyyneleet valumassa maahan Yoshida Shouyoun pään juurelle. Oboro vastasi tähän penetroimalla Takasugin vasemman silmän läpi kunai veitsellä jolloin Takasugi menetti vasemman silmänsä kokonaan.
Tästä johtuu Takasugin viha Gintokia kohtaan. Hän olisi ollut valmis uhrautumaan mestarinsa puolesta. Yoshida Shouyoun oppilaat hajaantuivat. Gintoki jäi elämään yrittäen soveltautua yhteiskunnan elämään. Katsura jäi vaatimaan muutosta, yrittäen saada Shogunia pois vallasta. Takasugi jäi vihaamaan Japanin valtiota yli kaiken päämääränään tuhota Shogun, Shogunin liittolaiset, Narakujärjestö, sekä Tendoshu hinnalla millä hyvänsä.
Utsuron synty, sekä Utsuron todellinen päämäärä
Yoshida Shouyoun oppilaat eivät tienneet hänen kehonsa olevan kuolematon. Yoshida Shouyoun ruumis heitettiin palamaan liekkeihin, mutta hänen kehonsa nousi kuolleista ja hänen koko päänsä kasvoi takaisin. Tosin Yoshida Shouyou hänen sisällään oli kuollut. Yoshida Shouyoun sisälle oli vaihtunut toinen persoona, joka on tämän kuolemattoman kehon viimeinen olemus: Utsuro. Utsuro on kuin päinvastainen versio Yoshida Shouyousta. Utsuro vihaa elämää yli kaiken ja hän ei tunne juurikaan mitään arvoa elämää kohtaan. Ainut asia jota hän haluaa on ainut asia jota hänellä ei ole, eli kuolema. Kuolema on myös ainut asia jota Utsuro arvostaa, koska kuolema on ainut tapa päästä lopullisesti eroon kärsimyksestä, jota hän on joutunut kokemaan yli 500 vuotta. Kauhistuessaan Utsuron kuolemattomuudesta Tendoshun järjestö vangitsee Utsuron ja alkaa tehdä tällä tieteellisiä kokeita. Utsuro lupaa luovuttaa elämää pidentävää verta vapaaehtoisesti Tendoshun jäsenille, mikäli nämä yrittäisivät etsiä keinoa tappaa hänet ja ottaisivat Utsuron mukaan Tendoshun järjestöön. Utsuro ei kuitenkaan kerro Tendoshun jäsenille ettei hänen verensä oikeasti tee muista olennoista kuolemattomia, vaan hän odottaa niin kauan kunnes Tendoshun jäsenten kehot alkavat mädäntyä, jolloin he alkavat hitaasti kitua kuoliaaksi, jolloin Utsuro saa syrjäytettyä suurimman osan Tendoshusta tieltään. Seuraavaksi Utsuro kaappaa väkivalloin Harusame rikollisyhteisön laivueen omaan käyttöönsä ja lähettää niiden miehistöt matkalle kaikkiin planeettoihin joilla esiintyy elämää räjäyttäen nämä planeetat hyväksikäyttäen niiden altana energiavarastoja. Tämä kaikki on osana hänen todellisia suunnitelmiaan: Ainut tapa Utsurolle kuolla olisi tuhota Maapallo, sekä Maapallon altana energiavarastot, mutta se olisi mahdotonta koska Tendoshun jäsenet suojelisivat Maapalloa kaikin voimin. Utsuro on kuitenkin keksinyt tähän keinon. Räjäyttäessään kaikki elolliset planeetat niiden omilla altana energioilla, vain ja ainoastaan planeettojen ulkopuolella sijaitsevat avaruusalukset olisivat turvassa. Näiden laivueiden miehistöt joutuisivat kokemaan omien kotiplaneettojensa täyden tuhon ja kuoleman. Tämän johdosta laivueiden luottamus Tendoshuun särkyisi täysin ja he alkaisivat matkustaa Maapalloa kohti kahdesta syystä: 1. koska se olisi viimeinen planeetta jossa voisi elää 2. Jotta he voisivat kostaa Tendoshulle kotiplaneettansa tuhoamisen. Tällä tavalla Utsuro aiheuttaisi sodan koko maailmankaikkeuden kesken  ja sen koko sodan keskipisteenä olisi Maapallo. Sota olisi niin suuri että Maapallo tuhoutuisi siitä täysin.
Sarjan lopussa Gintoki kohtaa lukuisien taistelujen jälkeen Utsuron viimein ja oppii kaiken mitä on oikeasti tapahtunut. Sarjan viimeinen tarina keskittyy tämän universaalin sodan ympärille samalla kun Gintoki joutuu kohtaamaan uudelleen syntyneen mestarinsa, ja estämään tätä tuhoamasta Maapalloa. [9]

Tuotantokaudet ja aikajana (animen mukaan)
Jaksojen oikea katsomisjärjestys
Jaksot 3–201 (kaksi ensimmäistä jaksoa ovat fillereitä, jotka eivät mitenkään liity sarjan oikeaan tarinaan)
Jaksot 202–265 [Gintama HD/Gintama 2012 & Gintama Enchousen]
Jaksot 266–316 [Gintama 2015/Gintama 2016]
Jaksot 351 - ? [Gintama 2017 - Viimeinen kausi]
Extrakaudet & Jaksot
Yorinuki Gintama-san koostuu ainoastaan uusintajaksoista.[10]
Ensimmäinen OVA jakso sijoittuu jaksojen 1–61 paikkeille
Toinen OVA-jakso on "huijausta," eikä sillä ole mitään tekemistä Gintaman oikean tarinan kanssa.[11]
Kolmas OVA-jakso sijoittuu jaksojen 266–350 paikkeille.[12]
Neljäs OVA-jakso sijoittuu jaksojen 298 ja 299 väliin. Kyseisessä OVA:ssa on pidennetty versio Shogun Assassination -tarinan trailerista, jossa katsojille paljastetaan etukäteen yksi koko sarjan suurimmista juonenkäänteistä. Tämä kannattaa jättää katsomatta, jos sen haluaa nähdä yllätyksenä myöhemmin.[13]
Sarjan viidennes OVA-jakso on animeversio Gintama mangan "Love Potion" tarinasta ja se sijoittuu jaksojen 295 - 299 väliin.[14]
Ensimmäinen elokuva sijoittuu jaksojen 58–61 paikkeille.
Toinen, uudempi elokuva sijoittuu jaksojen 253–265 paikkeille.
Jaksot 101–105 ollaan julkaistu uudelleen teräväpiirtoversiona (eräänlainen elokuva).
Gintama Sakuri Matsuri konserteissa on yleensä nähtävillä ennennäkemättömiä kohtauksia.[4]
Lista sarjan merkittävimmistä hahmoista

Manga
Hideaki Sorachi alkoi piirtämään Gintama-mangaa vuonna 2003 ja sitä julkaistiin Weekly Shōnen Jump lehdessä. Siitä ollaan myös julkaistu paljon erillisiä painoksia. Mangasta tuli pian hyvin suosittu, ja vuonna 2009 näitä erillisiä Gintama-manga painoksia oltiin myyty yhteensä jo yli 29 miljoonaa kappaletta. Mangaa on ilmestynyt tällä hetkellä yli 54 painosta. Mangassa luvut (eli tarinat) on nimetty opetuksiksi (eng. lesson), ja niitä on ilmestynyt yli 500.[51]
Anime
Animea on ilmestynyt vuodesta 2005 lähtien ja sitä on julkaistu yli 300 virallista jaksoa, jotka kestävät yleensä noin 25 minuuttia. Animesta on olemassa myös neljä "ova-jaksoa."[52] Vuodesta 2008 lähtien animea on voinut katsoa ilmaiseksi Crunchyroll-sivustolla.
Ensimmäinen elokuva, Shinyaku Benizakura-hen
Ensimmäinen elokuva ilmestyi vuonna 2010. Elokuvassa Murata Tetsuko -niminen aseseppä soittaa hätäpuhelun Yorozuya-perheelle, koska kirottu Benizakura-niminen demonimiekka on varastettu. Gintoki Sakata ottaa tehtävän vastaan ja alkaa etsiä johtolankoja. Yllättäen hän löytää Benizakura-miekan arkkivihollisensa Okada Nizoun kädestä. Okada Nizou väittää Gintokille, että Katsura Kotarou on kuollut ja että hän ei itse olisi pystynyt kukistamaan häntä, mutta Benizakura-miekan demoniset voimat toivat lopulta voiton hänelle. Gintokin ja Okadan välille syntyy kaksintaistelu, samalla kun Kagura, Shinpachi ja Elizabeth etsivät todisteita siitä mitä oikeasti tapahtui ja mitä voimia salaperäinen Benizakura-miekka sisältää. Pian he tajuavat, että kyseessä on Takasugi Shinsuken laatima suunnitelma ja että Yorozuya-perhe oli jo aikoja sitten astunut Takasugin suunnittelemaan ansaan.[53]
Toinen elokuva, The Final Chapter: Be Forever Yorozuya
Tämän elokuvan käsikirjoitti mangan tekijä Hideaki Sorachi. Toisin kuin edellisessä elokuvassa, tämän elokuvan juoni on uusi, eikä se perustu mihinkään mangassa tai animessa nähtyihin tarinoihin. Elokuva julkaistiin 6. heinäkuuta 2013 ja sen julkaisi Warner Bros studio. Avausviikolla elokuvasta tuli viikon neljänneksi katsotuin elokuva Japanin elokuvateatterissa ja se myi viikon aikana n. 281859900 jeniä. Elokuvaa on kehuttu niin fanien kuin kriitikoidenkin keskuudessa. Elokuvassa Gintoki aikamatkustaa vahingossa tulevaisuuteen, jossa hän on kuollut.[54][55]
Oheistuotteet
Gintamasta on myyty runsaasti oheistuotteita, muun muassa figuureja, vaatteita, julisteita ja jopa ruokaa/karkkia Gintaman sponsoroimana. Sarjasta on tehty myös lukuisia videopelejä eri konsoleille ja sarjan hahmoja esiintyy monissa videopeleissä.[56]
Live-tapahtumat
Muun muassa, Gintaman Sakura Matsuri -konserteissa on esiintyyt monia kuuluisia yhtyeitä, kuten Spyair, Does, Piko, Serial TV Drama ja monia muita yhtyeitä. Live-tapahtumissa nähdään usein myös sarjan hahmojen ääninäyttelijät tekemässä live-äänityksiä yleisön edessä.[57]
Aloitus ja lopetuskappaleet

Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Shōnen
Luokka:Toiminta-anime ja -manga
Luokka:2000-luvun anime ja manga
Luokka:Animesarjat
Luokka:Mangasarjat
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

Mikä oli Hideaki Sorachi ensimmäinen manga?


Työmarkkinatuki on suomalaiseen sosiaaliturvaan kuuluva Kelan myöntämä ja valtion sekä kuntien rahoittama työttömyysturvan muoto, jota voi saada pääasiassa 17–64-vuotias työkykyinen, työmarkkinoiden käytettävissä oleva ja Suomessa asuva taloudellisen tuen tarpeessa oleva työtön työnhakija.[1]
Työmarkkinatukea voidaan myöntää joissain tapauksissa myös sellaiselle työkyvyttömälle henkilölle, joka ei saa sairauspäivärahaa, kuntoutustukea tai työkyvyttömyyseläkettä[2]. Noin puolella työmarkkinatuen saajista on lääkärin toteama vamma tai sairaus, joka haittaa työntekoa.[3]
Työmarkkinatukea voidaan maksaa myös henkilöille, jotka osallistuvat työllistymistä edistävään palveluun mikäli tästä on sovittu työllistymissuunnitelmassa. Työmarkkinatukea maksetaan siinä tapauksessa, että edellä mainittuihin ryhmiin kuuluva henkilö ei ole oikeutettu ansiosidonnaiseen työttömyyspäivärahaan tai peruspäivärahaan. Jos henkilö on alle 25-vuotias, hänen on täytettävä lisäehtoja ollakseen oikeutettu työmarkkinatukeen.[1]
Työmarkkinatuki on yleisin työttömyysturvan muoto Suomessa. Vuonna 2014 sitä sai 268300 henkeä ja tukea maksettiin noin 1,5 miljardia euroa.[4] Työmarkkinatuki on veronalaista tuloa, ja siitä peritään 20 prosentin ennakonpidätys. Tuen saamiseen ja määrään vaikuttavat hakijan tulojen lisäksi hakijan ikä, huollettavien tai samassa taloudessa asuvien puolison lasten määrä ja joskus myös vanhempien tulot. Tuki voidaan evätä esimerkiksi silloin, kun työnhakijan työttömyys johtuu hänen omasta irtisanoutumisestaan tai jos työ- ja elinkeinotoimisto on antanut karenssilausunnon[5].
Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea huomautti vuonna 2014 Suomea siitä, että työmarkkinatuen alhainen määrä rikkoo Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta.[6][7] Työmarkkinatuen tasoa ei ole tästä huolimatta nostettu, vaan tukea pienennettiin entisestään vuonna 2018[8].
Tuen määrä ja maksaminen
Vuonna 2017 täysimääräisen työmarkkinatuen suuruus on bruttona 32,40 euroa päivässä (vuonna 2016 se oli 32,68 e/pv). Tukea maksetaan viideltä päivältä viikossa ja sen suuruus ilman korotuksia on ennen veroja keskimäärin 702 euroa kuussa.[9] Tuesta peritään 20 prosentin ennakonpidätys.[10] Tuki maksetaan takautuvasti neljän viikon jaksoissa. Työttömyyden alkaessa työmarkkinatukea voi hakea jo kahden ensimmäisen viikon jälkeen.[11]
Huollettavat lapset nostavat tuen määrää, mutta vanhempien tulot saattavat laskea sitä.[9] Työttömän omat yli 300 euron suuruiset ansiotulot pienentävät työmarkkinatukea.[12] Jos työmarkkinatuen saaja osallistuu työllistymistä edistävään palveluun, hän saattaa olla oikeutettu työmarkkinatuen korotusosaan, jonka suuruus on bruttona 4,74 euroa työpäivää kohti. Korotusosaa voi saada enintään 200 päivän ajalta.[9]
Työmarkkinatuen maksamisen ja ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen maksamiselle on edellytyksenä se, että työmarkkinatuen saajalla ei ole työttömyysturvalain mukaista estettä työmarkkinoiden käytettävissä olemiselle. Työttömyysturvalain mukaisen esteen toteaa TE-keinotoimisto, joka antaa asiasta ilmoituksen ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen kysymyksessä ollessa työttömyyskassalle ja työmarkkinatuen kyseessä ollessa sitä maksavalle kansaneläkelaitokselle.
Valtio rahoittaa työmarkkinatuen kokonaan sen maksukauden loppuun, jonka aikana työmarkkinatukea on maksettu työttömyyden perusteella yhteensä 300 päivää. Seuraavasta maksukaudesta lukien sen maksukauden loppuun, jonka aikana on maksettu yhteensä 1000 päivää työmarkkinatukea työttömyyden perusteella, rahoittaa puoliksi työttömän kotikunta ja puoliksi valtio. Seuraavasta työttömyyden perusteella maksettavasta maksukaudesta lukien valtio rahoittaa 30 % ja työttömän kotikunta 70 %.[13]
Tuen myöntämiseen ja määrään vaikuttavat tekijät
Iän vaikutus
Työmarkkinatuen myöntämisen ehdot ovat löysemmät 55 vuotta täyttäneille ja kireämmät alle 25-vuotiaille. Jos vähintään 55-vuotias henkilö on täyttänyt työssäoloehdon työttömäksi jäädessään, pääomatulot eivät vähennä hänen työmarkkinatukeaan.[14]
Työmarkkinatukea maksetaan ammattikouluttamattomalle 17-vuotiaalle työttömälle ainoastaan siltä ajalta, kun hän osallistuu työllistämistä edistävään palveluun. 18–24-vuotiailla ammattikouluttamattomilla työttömillä on oikeus työmarkkinatukeen myös työttömyyden ajalta, mikäli henkilö ei ole kieltäytynyt TE-toimiston tarjoamasta työstä tai koulutuksesta ja hän on hakenut ammatilliseen koulutukseen, eikä ole kieltäytynyt, eronnut tai omasta syystä erotettu tällaisesta koulutuksesta.[1] Henkilön on haettava kevään yhteishaussa vähintään kahta opiskelupaikkaa tutkintoon johtavassa, ammatillisessa koulutuksessa.[15]
Alaikäisten lasten vaikutus
Työmarkkinatukea korotetaan, mikäli työttömällä on alaikäisiä huollettavia lapsia tai mikäli puolison alaikäiset lapset asuvat hakijan taloudessa. Lapsikorotus yhdestä lapsesta 5,27 e/päivä, kahdesta lapsesta yhteensä 7,74 e/päivä ja kolmesta tai useammasta lapsesta yhteensä 9,98 e/päivä.[9]
Omien, puolison ja vanhempien tulojen vaikutus
Vuodesta 2014 alkaen enintään 300 euron suuruiset omat ansiotulot eivät pienennä työmarkkinatuen määrää.[16] Työttömän työnhakijan 300 euroa ylittävät ansiotulot vähentävät työmarkkinatuen määrää siten, että tuensaajan kokonaisbruttotulot kasvavat vain puolella hankittujen ansiotulojen määrästä. Satunnaiset tulot kuten perintö, lahja ja satunnainen myyntivoitto eivät pienennä työmarkkinatuen määrää.
Puolison tulot lakkasivat vaikuttamasta työmarkkinatuen määrään vuoden 2013 alussa.[17] Jos tuen hakija ei täytä työssäoloehtoa ja asuu vanhempiensa taloudessa, vanhempien tulot saattavat laskea työmarkkinatukea. Tukea ei alenneta, jos vanhempien tulot ovat enintään 1781 euroa. Jokainen samassa taloudessa asuva muu huollettava lapsi nostaa tulorajaa 106 euroa kuussa. Jos tuloraja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään puolet, ellei hakija pysty luotettavasti osoittamaan, etteivät vanhemmat tue häntä taloudellisesti.[18]
Omaisuuden ja pääomatulojen vaikutus
Omaisuus vähentää työmarkkinatukea vain siinä tapauksessa, että työtön saa siitä pääomatuloja, kuten vuokraa, osinkoa tai korkoa. Sellaisilla yli 54-vuotiailla, jotka ovat täyttäneet työssäoloehdon työttömäksi jäädessään, saa olla rajattomasti pääomatuloja ilman, että se vaikuttaisi työmarkkinatukeen[19].
Yksin asuva työtön saa ansaita kuukausittain pääsääntöisesti 311 euroa pääomatuloja ilman, että työmarkkinatuki pienenee. Jos raja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään 75 prosenttia tulorajan ylittävistä tuloista.[20] Avio- tai avoliitossa asuva työtön saa ansaita pääsääntöisesti kuukausittain 1 044 euroa pääomatuloa ilman, että hänen työmarkkinatukensa pienenee. Jos raja ylittyy, työmarkkinatuesta vähennetään 50 prosenttia tulorajan ylittävistä tuloista.[21] Huoltovelvollisen työttömän tulorajaa korotetaan lisäksi 130 eurolla jokaista huollettavaa lasta kohden[22]. Puolison pääomatulot eivät vaikuta työmarkkinatuen määrään[23].
Jos pääomatulo maksetaan esimerkiksi vain kerran vuodessa, Kela jakaa sen laskennalliseksi tuloksi koko vuodelle.[24]
Aktiivimalli

Työmarkkinatukea voidaan leikata niin sanotun aktiivimallin mukaisesti, jos työtön ei täytä aktiivisuusehtoa vuoden 2018 alusta alkaen. Ehdon täyttymiseksi työttömän on tehtävä palkkatyötä, harjoitettava yritystoimintaa tai osallistuttava TE-keskuksen työllisyyttä edistäviin palveluihin riittävässä määrin.[25]
Tuen lakkaaminen
Työmarkkinatukea vähintään 500 päivältä saaneen oikeus tukeen lakkautetaan, jos tuen saaja kieltäytyy, eroaa tai joutuu omasta syystään erotetuksi työstä tai sellaisesta työvoimapoliittisesta toimenpiteestä, johon osallistuvalla on oikeus saada työmarkkinatukea ja ylläpitokorvausta. Tällaisia toimenpiteitä ovat työvoimakoulutus sekä työharjoittelun, työelämävalmennuksen tai kuntouttavan työtoiminnan nimellä kulkeva palkaton työ.
Työmarkkinatuen ostovoima ja kehitys
Työmarkkinatuen ostovoimaa heikentää se, että siitä perittävä vero on noin kaksi ja puoli kertaa suurempi kuin vastaavankokoisesta palkasta perittävä vero. Sosiaali ja terveysministeriö on todennut lisäksi, ettei työmarkkinatuki riitä kattamaan kohtuulliseksi katsottavaa minimikulutusta edes silloin, kun työmarkkinatuen saaja on oikeutettu myös asumis- ja toimeentulotukeen[26]. Vain harva työmarkkinatuen saaja on kuitenkaan oikeutettu toimeentulotukeen[27]. Noin puolelle työmarkkinatuen saajista myönnetään yleistä asumistukea[27], mutta se kattaa keskimäärin vain puolet vuokrasta tai yhtiövastikkeesta[28].
Työmarkkinatuen taso sidottiin alun perin maan yleisen palkkatason kehitykseen[29]. Vuonna 1997 työttömyysturvalakia kuitenkin muutettiin siten, että työmarkkinatuen määrä sidottiin elinkustannusindeksiin, joka seuraa hintojen nousua, mutta ei lainkaan yleistä palkka- tai omaisuustulojen kehitystä[30]. Työmarkkinatuen määrä jäi siksi jatkuvasti jälkeen yleisestä elintason noususta: suomalaisten reaaliansiot nousivat vuosina 1991–2011 38 prosenttia, mutta työmarkkinatuen ostovoima vain viisi prosenttia[31]. Työmarkkinatuki pienentyi myös suhteessa ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan[32].
Työmarkkinatuessa aiemmin olleen puolison tuloihin perustuvan tarveharkinnan tulorajat jätettiin lisäksi tarkistamatta vuosina 2005-2009, vaikka työttömyysturvalaissa oli määräys, jonka mukaan tarveharkinnan tulorajoja pitää muuttaa vastaamaan palkkatason muutosta, jos maan yleinen palkkataso muuttuu olennaisesti.[33].
Työmarkkinatukeen tehtiin vuosia kestäneen poliittisen keskustelun jälkeen vuoden 2012 alussa voimaan astunut kertaluonteinen noin 22 prosentin tasokorotus. Kelan tutkimusosaston mukaan perusturva oli vuonna 2013 silti edelleen pahasti jäljessä yleisistä elinkustannuksista[34].
Työmarkkinatuen tasoon kohdistuvaa kritiikkiä
Kelan johtava tutkija Yrjö Mattila kertoi vuonna 2013, että osa työmarkkinatuen saajista ei selviydy laskuistaan, eikä kykene hankkimaan itselleen lääkärin määräämiä lääkkeitä. Mattila suositteli, että työmarkkinatuen määrää nostetaan vähintään kaksinkertaiseksi.[35]
Vuonna 2014 Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea huomautti Suomea siitä, että työmarkkinatuen alhainen määrä rikkoo Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta.[36][37]
Katso myös
Sosiaaliturvan väärinkäyttö
Työttömyysturva-asiamies
Työsuhdeturva
Lähteet

Aiheesta muualla

Luokka:Suomen työvoimapolitiikka
Luokka:Kansaneläkelaitos

Miten Suomessa voi saada työttömyystukea?


Kuusjoki [1] on 14 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Ypäjällä. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen eteläinen sivujoki. Kuusjoki laskee Kokemäenjokeen sivujokeen Loimijokeen 78 kilometriä Loimijoen suun yläpuolella. Kuusjoen valuma-alueen pinta-ala on 69 km² ja sen järvisyys on 0,00%.[2] Valuma-alueella ei ole yhtään luontaista järveä.[3][1]
Valuma-alueen kuvailu
Joen latvahaarat saavat alkunsa Ypäjän Palikkalan kylän takamailta Vähänsuon ja Hyrsynkulman kulmakunnilta ja yhtyvät joeksi Ypäjän Levän kylän Saarikon kulmakunnalla. Sieltä joki virtaa Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulman kautta Ypäjän Mannisten kylään, jossa se laskee Loimijokeen lähellä Loimaan Kauhanojan kylän rajaa.[4][5][6] Seuraavassa joen kulku ja sivuhaarat kuvataan suulta latvalle päin.
Kuusjoki laskee Loimijokeen peltoaukean keskellä Mannisen Myllykulman alapuolella. Mannisen kylän läpi kulkeva, Loimaan ja Ypäjän yhdistävä seututie 213 ylittää joen juuri Myllykulmalla, missä joessa on koski ja ja muutama suvanto. Joki virtaa tänne Ruokosuon kulmakunnalta Ypäjän Kuusjoenkulmalta suoraan etelästä. Ensimmäisen 12 kilometrin matkalla siihen laskee vain muutama sivuoja. Ne ovat pääasiassa pelto-ojia, mutta esimerkiksi Kaarnoja ja Kuusoja tuovat vettä myös Eksyssuolta Loimaan, Someron ja Kosken rajalta sekä Huhmassuolta ja Piilikankaan harjualueelta Someron Vilukselan Palojoen Nummikulman ja Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulman rajoilta. Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulmalla Yhdystie 2805 ylittää Kuusjoen.[4][5][6]
Yläjuoksulla Ruokosuolla Munitunoja tuo vettä Someron Pitkärven Isoniitulle asti ulottuvalta Munitun peltoaukealta. Ylempänä Kuusjokeen yhtyy lisää ojia idästä valtatien 10 alittavina latvahaaroina. Näitä ovat Ypäjän Levän kylän Saarikon kulmakunnalla Kuusjokeen laskevat Kaahinoja, Piilinoja ja Leppäsenoja.[4][5][6] Kaahinoja saa alkunsa Ypäjän Palikkalan Hyrsynkulman kulmakunnalta. Siellä sen latvahaaroja ovat Someron Pitkäjärven Isoniitun kulmakunnan rajoilta alkunsa saavat Hyrsynoja ja Seetulanoja sekä Ypäjän Palikkalan Vähänsuon kulmakunnan kautta virtaava Muuskinoja, jonka latvat niin ikään ulottuvat Someron puolelle Lehtimäen kulmakunnalla. Myös Pillinoja saa alkunsa Someron Lehtimäenkulman rajoilta ja kulkee sitten Ypäjän Vähänsuon kulmakunnan kautta. Leppästenoja saa alkunsa Ypäjän Palikkalan Kottaanojan kulmakunnalta Levän kylän Saarikon kulmakunnan pohjoispuolelta.[5]
Lähteet

Luokka:Suomen joet
Luokka:Ypäjän luonto
Luokka:Loimijoen yläosan alue


Kehityksellinen kielihäiriö (englanniksi developmental language disorder, DLD) tarkoittaa kielellisiä vaikeuksia, jotka vaikeuttavat suoriutumista arjessa [1]. Näkyvimmät ongelmat liittyvät vaikeuksiin ilmaista itseään puheella. Puhe voi olla niukkaa, epäkieliopillista tai epäselvää. Lisäksi puheen ymmärtäminen voi olla puutteellista, vaikka tätä ei välttämättä huomata kuin vasta kielellisten taitojen arvioinnissa tai tutkimuksessa.  Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyvät vaikeudet ovat suhteellisen pysyviä ja näkyvät yleensä jossain muodossa koko yksilön eliniän. Kielellisillä vaikeuksilla on merkittävä vaikutus jokapäiväisiin sosiaalisisiin tilanteisiin ja koulumenestykseen. Oikea-aikaisella kuntoutuksella taitoja voidaan kuitenkin vahvistaa ja tukea lapsen ja nuoren suoriutumista arjessa. Kielelliset vaikeudet eivät aiheudu autismin kirjon vaikeuksista, älyllisestä kehitysvammaisuudesta tai tunnetusta neurologisesta sairaudesta. Kehityksellinen kielihäiriö voi kuitenkin esiintyä näiden yhteydessä.
Luokittelu
Terminologia
Termi kehityksellinen kielihäiriö otettiin käyttöön CATALISE-asiantuntijapaneelin konsensustutkimuksessa vuonna 2017 [1]. Tutkimuksessa selvitettiin kielellisistä vaikeuksista käytettyä sekavaa terminologiaa, joka on johtanut heikkoon tiedonkulkuun, ilmiön heikkoon tuntemiseen ja joissain tapauksissa jopa lasten tarvitsemien palvelujen kieltämiseen.
Lasten kielellisistä häiriöistä käytetty terminologia on ollut hajanaista ja hämmentävää. Lisäksi monet ilmiöstä käytetyt nimikkeet ovat päällekkäisiä, mutta eivät merkitykseltään identtisiä [2]. Terminologiaan liittyvä sekaannus on osittain johtunut myös epätietoisuudesta sen suhteen, mitä kehityksellinen kielihäiriö sisältää sekä erilaisten diagnoosin sisälle kuuluvien alatyyppien olemassaolosta.
Kansainvälisessä kirjallisuudessa termiä kehityksellinen kielihäiriö on käytetty jo vuosien ajan, vaikka vähemmän kuin termiä kielellinen erityisvaikeus (englanniksi specific language impairment, SLI) [2]. Suomessa kehityksellisestä kielihäiriöstä käytetään juurikin nimitystä kielellinen erityisvaikeus. Tätä ennen käytettiin termiä dysfasia. Myös nimikkeitä ”sanasokeus” ja ”minimal brain dysfunction” on aiemmin käytetty. Nykysuosituksen mukaisesti myös Suomessa tulisi siirtyä vähitellen käyttämään nimikettä kehityksellinen kielihäiriö.
Kielellisen erityisvaikeuden määritelmä on osittain sama kuin kehityksellisen kielihäiriön, mutta CATALISE-paneeli luopui sen käytöstä liian rajoittavana, sillä sen katsottiin keskittyvän vain puhtaisiin kielen ongelmiin ilman muita vaikeuksia. On harvinaista, että lapsen ongelma on kapea-alainen. Ei myöskään ole tutkimustietoa siitä vaikuttaako kuntoutus eri tavalla tällaiseen kapea-alaiseen ongelmaan tai onko sen syntyyn erilaisia syitä verrattuna muihin lapsiin, joilla on kielellisiä vaikeuksia [3].
Merkittävin ero termien kehityksellinen kielihäiriö ja kielellinen erityisvaikeus välillä liittyy kielellisten ja ei-kielellisten taitojen väliseen suhteeseen. Saadakseen diagnoosin kehityksellinen kielihäiriö, ei lapsella tarvitse olla merkittävää eroa ei- kielellisen ja kielellisen suoriutumisen välillä[1]. Kielellinen erityisvaikeus -diagnoosi puolestaan annetaan vain, mikäli ei-kielelliset taidot ovat paremmat kuin kielelliset taidot. Niin DSM-5 tautiluokituksessa kuin ICD-11 tautiluokituksessa termi kehityksellinen kielihäiriö (developmental language disorder) on korvannut termin kielellinen erityisvaikeus [4][5]. Määritelmä poikkeaa kuitenkin CATALISE-paneelin määritelmästä ja vastaa kielellisen erityisvaikeuden oirekuvaa, sillä tautiluokituksessa diagnoosin saadakseen lapsella tulee olla ero kielellisen ja ei-kielellisen suoriutumisen välillä. Tämä nostaa riskiä termien ja niiden määritelmien sekaantumiseen. Tämän vuoksi on toivottavaa, että tulevaisuudessa eri tahojen nimikkeet ja määritelmät noudattaisivat samaa linjaa.
CATALISE-paneeli keskusteli häiriö-sanan käytöstä lasten kielellisistä ongelmista puhuttaessa ja totesi, että häiriö-sanasta välittyy pysyvien kielellisten puutteiden vakava luonne ja mahdolliset seuraukset. Häiriö-sanaa käytetään myös neurologisissa sairauksissa ja se on käytössä myös diagnostisissa viitekehyksissä, kuten DSM5 ja ICD-11 [1]. Jos lapsella on lievempiä ja ohimeneviä vaikeuksia, kielelliset vaikeudet voi olla sopivampi termi.
Kielellisten vaikeuksien tyypit
Kehityksellinen kielihäiriö voi vaikuttaa useisiin kielen alueisiin. Häiriön aste kielen eri osa-alueilla voi vaihdella lapsesta toiseen [6]. Erilaisia alatyyppejä on yritetty määritellä, mutta selkeitä kategorioita ei ole saatu kehitettyä [7]. CATALISE-paneelin suositus oli, että häiriön selkeät alueet pitäisi arvioida ja dokumentoida jokaisella lapsella ja samalla tunnustaa, että eri lapsilla voi olla erilaiset ongelmien yhdistelmät. Kielen alueet, joilla vaikeuksia voi esiintyä ovat:
Kielioppi – Kielioppi on kyky yhdistää sanojen merkitysyksiköitä yhteen (morfologia) ja sanoja kieliopillisesti oikeiksi lauseiksi (syntaksi). Esimerkkejä morfologiasta ovat esimerkiksi verbien taivuttaminen lisäämällä kieliopillisia päätteitä [8] tai prefiksien ja suffiksien käyttö. Lauseen ymmärtämisessä voi myös olla haasteita. Lapsella voi olla vaikeuksia ymmärtää sanajärjestyksen aiheuttamia muutoksia (esimerkiksi mikä on sininen lauseessa ”kynä kengän päällä on sininen”) [9]. Lapsella voi myös olla taipumus käyttää yleistietoa merkityksen selvittämiseen ennemmin kuin kielellisiä vihjeitä [10]. Lapsella voi myös olla ongelmia tulkita monikon tai aikamuotojen kieliopillisia tunnuksia.[11].
Semantiikka – Semantiikka tarkoittaa kykyä ymmärtää sanojen merkitys ja ilmaista merkitys yhdistämällä sanoja toisiinsa. Lapsilla, joilla on kehityksellinen kielihäiriö, on usein suppea sanavarasto ja käytössä voi olla vain rajattu valikoima sanoja, joilla on suhteellisen yleinen merkitys [12].
Sananlöytäminen – Sananlöytämisen vaikeudessa lapsi voi tietää sanan, mutta ei pääse siihen käsiksi [13]. Ilmiötä kuvataan usein sanomalla ”Se on aivan kielen päällä, mutten juuri nyt saa sitä mieleeni”.
Pragmatiikka – Pragmatiikka on kyky valita kontekstiin sopiva viesti tai tulkita toisten viestejä kontekstissa. Pragmaattisissa vaikeuksissa kielen sisältö ei sovi ympäristöön tai sosiaaliseen kontekstiin; ymmärrys voi olla liian kirjaimellista; lapsi voi höpöttää taukoamatta tai ei osaa vuorottelua keskustelussa eikä pysy aiheessa [14].
Diskurssi – Diskurssi on lausetta ylempänä oleva kielen taso. Diskurssin vaikeuksissa lapsella voi olla rajallinen kapasiteetti tarinan kertomiseen tai tapahtumien kuvailuun loogisessa järjestyksessä [15].
Kuulomuisti ja oppiminen – Sanojen ja lauseiden muistamisen vaikeudet voivat vaikeuttaa uuden sanaston oppimista [16] ja pitkien tai monimutkaisten lauseiden ymmärtämistä [17].
Fonologia – Fonologia käsittelee äänteiden yhdistelyä sanoissa. Fonologian ongelmista kärsivän lapsen on vaikea erottaa tiettyjä puheäänteitä. Esimerkiksi /t/ ja /k/ voivat sekoittua, jolloin sanasta ’takki’ voi tulla ’kakki’. Tällainen vaikeus on tyypillistä pienellä lapsella, mutta se häviää yleensä 4–5-vuotiaana [18]. Puheen ymmärrettävyys kärsii, jos joitain puheäänteitä ei osaa tuottaa tarkasti [19]. Lisäksi fonologisen tietoisuuden puute eli kyvyttömyys tunnistaa äänteitä sanoissa voi johtaa lukivaikeuksiin [20].
Kehityksellinen kielihäiriö ja puheen motoriset häiriöt
Puhe on äänteiden tuottamista ja se voi häiriintyä monesta eri syystä. Taustalla voi olla rakenteellinen ongelma, esimerkiksi huuli- tai suulakihalkio, neurologinen ongelma, joka vaikuttaa puheen motoriseen kontrolliin (dysartria) tai vaikeus erotella äänteitä kuulovian takia. Äännevirheet ovat tyypillisiä pienillä lapsilla. Näitä artikulaation häiriöitä ei pidä sekoittaa kielellisiin vaikeuksiin, joissa ongelma on kyvyssä valita ja yhdistää kielellisiä elementtejä merkityksen välittämiseksi ja kyvyssä ymmärtää merkitystä. Puheen häiriöt voidaan erottaa kielen häiriöistä, mutta ne voivat esiintyä myös yhdessä [20]. Kun lapsi ei pysty tuottamaan toisistaan selvästi erottuvia äänteitä ilman selkeää syytä, pidetään tätä tyypillisesti kielellisenä vaikeutena, joka vaikuttaa kykyyn oppia fonologisia kontrasteja. Puheäänteiden tuoton ongelmista käytetty luokitus ja terminologia ovat herättäneet vilkasta keskustelua [21]. Käytännössä on usein vaikea erottaa fonologisia häiriöitä ja puheen tuottamisen häiriöitä. Tuntemattomasta syystä johtuva puheen tuottamisen häiriö ilman muita kielellisiä ongelmia on melko yleinen syy puheterapiaan [22]. Nämä ongelmat ratkeavat yleensä 4–5 vuoden iässä puheterapiassa [23] eivätkä siten vastaa kehityksellisen kielihäiriön kriteereitä. Jos vaikeudet jatkuvat viidennen ikävuoden jälkeen, niihin liittyy usein laajempia kielellisiä vaikeuksia ja niiden ennuste on huonompi [24]. Tällöin on sopivaa puhua puheen tuottamiseen painottuvasta kehityksellisestä kielihäiriöstä.
Kehityksellinen kielihäiriö ja muut neurologiset häiriöt
Kehityksellinen kielihäiriö esiintyy usein tuntemattomasta syystä aiheutuvien lievempien neurologisten häiriöiden kanssa, esimerkiksi ADHD:n, kehityksellisen lukemisvaikeuden eli dysleksian tai kehityksellisen koordinaatiohäiriön yhteydessä [3]. Nämä eivät estä kehityksellisen kielihäiriön diagnoosia, mutta ne pitäisi huomioida liitännäishäiriöinä.
Riskitekijät
Kehityksellisellä kielihäiriöllä on vahva geneettinen tausta [25]. Luotettavinta tutkimusta asiasta on tehty kaksostutkimusmenetelmällä. Kaksoslapset jakavat saman kotitaustan, mutta heidän kielelliset kykynsä voivat erota huomattavasti. Näin käy etenkin epäidenttisillä kaksosilla, sillä heillä on erilaiset geenit. Identtiset kaksoset jakavat samat geenit ja he ovat yleensä kielellisiltä kyvyiltään enemmän toistensa kaltaisia kuin epäidenttiset kaksoset. Kehityksellisen kielihäiriön oirekuva voi vaihdella vaikeuden ja pysyvyyden osalta identtisillä kaksosillakin, mikä viittaa siihen, että myös ei-geneettiset tekijät vaikuttavat häiriöön. On kuitenkin harvinaista, että identtisistä kaksosista toisella olisi kehityksellinen kielihäiriö ja toisen kieli kehittyisi tyypillisesti [26].
Suurta innostusta herätti, kun kehityksellisen kielihäiriön omaavan suvun jäseniltä löytyi mutatoitunut FOXP2-geeni [27]. Tutkimuksissa kuitenkin havaittiin, että vaikka kehityksellinen kielihäiriö on periytyvää, se ei aiheudu mutaatiosta FOXP2-geenissä tai muissakaan geeneissä [28]. Tämänhetkinen tutkimustieto toteaa, että monet eri geenit voivat vaikuttaa kielen oppimiseen, ja että kehityksellinen kielihäiriö on seurausta haitallisten riskitekijöiden kasautumisesta, vaikka yksittäisen tekijän vaikutus voi olla hyvin pieni [25]. FOXP2-geenin toimintamallin tutkiminen on kuitenkin auttanut tunnistamaan muita yleisiä geneettisiä variantteja samoissa neuraalisissa verkostoissa, jotka voivat osaltaan olla kehityksellisen kielihäiriön taustalla [29].
Kielellisillä vaikeuksilla on yhteys useisiin tekijöihin kotiympäristössä. Usein oletetaankin, että kyseessä on kausaalinen yhteys, jossa heikko kielellinen viriketaso johtaa heikkoihin kielellisiin taitoihin. Kaksostutkimuksissa on kuitenkin osoitettu, että samassa kotiympäristössä kahdella lapsella voi olla hyvinkin erilaiset kielelliset taidot. Muita selittäviä tekijöitä kotiympäristön ja kielellisten taitojen väliseen yhteyteen on siis etsittävä. Kehityksellisen kielihäiriön diagnoosin lapsena saaneiden henkilöiden koulutustaso jää usein matalaksi [30] ja heidän lapsillaan voi olla geneettinen riski kielen vaikeuksille [2]. Yksi tunnettu ei-geneettinen kielen kehitykseen mahdollisesti haitallisesti vaikuttava tekijä on asema suuren sisarusparven nuorimmaisena [31].
Liitännäistekijät
Pitkään on tiedetty, että kehityksellistä kielihäiriötä esiintyy pojilla 3–4 kertaa enemmän kuin tytöillä [32]. Sukupuolten välinen ero ei kuitenkaan ole näin selvä epidemiologisissa tutkimusaineistoissa, mikä voi viitata siihen, että tytöillä on samoja ongelmia, mutta ne jäävät havaitsematta [33]. Sukupuolten välisen eron syytä kehityksellisessä kielihäiriössä ei vielä tunneta.
Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyy usein heikot motoriset taidot [34].
Kehityksellinen kielihäiriö ei yleensä näy aivokuvauksissa selkeinä poikkeavuuksina, vaikka kvantitatiivisissa vertailuissa on havaittu eroja aivojen koossa ja valkoisen ja harmaan aineen suhteissa tietyillä aivoalueilla [35]. Joissain tapauksissa on havaittu epätavallisia aivopoimuja [36]. Tähän mennessä ei ole löydetty selkeää neuraalista tunnusmerkkiä kehitykselliselle kielihäiriölle, vaikka joissain tutkimuksissa on havaittu subkortikaalisten järjestelmien osallisuus asiaan [37]. Aivojen erot kehityksellisessä kielihäiriössä ja tyypillisessä kehityksessä ovat hienovaraisia ja ne voivat mennä päällekkäin muissa neurologisissa sairauksissa havaittujen epätyypillisyyksien kanssa [38].
Diagnoosi
Kehityksellinen kielihäiriö määritellään vain oirekuvaan perustuen, biologista testausta ei ole. Kehityksellinen kielihäiriö diagnosoidaan, jos seuraavat kolme kriteeriä täyttyvät [1]:
Lapsella on kielellisiä vaikeuksia, jotka vaikeuttavat jokapäiväistä kommunikaatiota tai oppimista
Lapsen kielelliset vaikeudet eivät todennäköisesti häviä viidennen ikävuoden jälkeen
Kielelliset vaikeudet eivät liity tunnettuihin neurologisiin tiloihin tai sairauksiin, kuten aivovaurioon, degeneratiivisiin neurologisiin sairauksiin, geneettisiin sairauksiin, kromosomihäiriöihin kuten Downin syndrooma, sensorineuraaliseen kuulovikaan, autismin kirjon häiriöön tai älylliseen kehitysvammaan.
Tutkimus- ja epidemiologisista syistä ensimmäisen kriteerin dokumentointiin on kielen arvioinnissa käytetty tarkkoja rajoja. Tomblin ym. [39] ehdottivat EpiSLI-kriteeriä, joka koostuu viidestä osa-alueesta: kielen kolmesta alueesta (sanasto, kielioppi, kerronta) ja kahdesta modaliteetista (ymmärtäminen, tuottaminen). Jos lapsen tulos on alimman 10 prosentin joukossa kahdella tai useammalla osa-alueella, hänellä on kielellinen vaikeus.
Toinen kriteeri, kielen ongelmien pysyvyys, voi olla vaikeaa havaita pienellä lapsella. Pitkittäistutkimukset ovat osoittaneet, että ongelmat lieventyvät helpommin lapsilla, joiden ongelmat rajoittuvat kielen tuottamiseen pikemminkin kuin ymmärtämiseen [1]. Lisäksi, jos lapsella on vaikeuksia vain yhdellä edellä mainituista kielen alueista, hänen edistymisensä on yleensä parempaa kuin jos kielen ongelmia on useammilla alueilla [24].
Kolmas kriteeri on, että kehityksellinen kielihäiriö ei liity toiseen neurologiseen tilaan, kuten geneettiseen oireyhtymään, sensorineuraaliseen kuulovikaan, neurologiseen sairauteen, autismin kirjon häiriöön tai älylliseen kehitysvammaan, jotka CATALISE-paneeli määritteli erotusdiagnooseiksi [1]. Näihin tiloihin liittyvät kielelliset vaikeudet pitää arvioida ja niihin täytyy tarjota sopivaa interventiota. Terminologisesti ne erotellaan kehityksellisestä kielihäiriöstä siten, että esimerkiksi autismin kirjon yhteydessä diagnoosi olisi ’autismin kirjoon liittyvä kielellinen vaikeus’. Diagnoosien erottelun taustasta lisää: Bishop (2017) [40].
Arviointi
Yleensä joko vanhemmille, neuvolan tai päivähoidon henkilökunnalle herää huoli lapsen kielen, puheen tai vuorovaikutuksen taidoista. Tällöin on syytä ottaa yhteys oman kunnan puheterapeuttiin. Toisinaan puheterapeutin arvioon pääsemiseksi tarvitaan lääkärin tai terveydenhoitajan lähete. Ensimmäinen askel on ottaa yhteyttä omaan terveyskeskukseen, jossa osataan neuvoa kuinka puheterapeutin arvioon pääsee. Ne lapset, joiden vaikeudet vaikuttavat pitkäaikaisilta, laajoilta tai vaikeilta, tarvitsevat tarkempaa tutkimusta kuin mitä terveyskeskuksessa voidaan tehdä. Tämän vuoksi terveyskeskuksen puheterapeutti voi ohjata perheen jatkotutkimuksiin erikoissairaanhoitoon. Erikoissairaanhoidossa tapahtuvasta arvioinnista vastaa Suomessa moniammatillinen tiimi, johon kuuluu ainakin lasten kielellisiin vaikeuksiin perehtynyt lääkäri, (esimerkiksi foniatri), psykologi tai neuropsykologi ja puheterapeutti [41]. Tiimiin voi kuulua myös toimintaterapeutti, sosiaalityöntekijä, varhaiskasvatuksen erityisopettaja, fysioterapeutti tai kuntoutusohjaaja. Diagnoosi annetaan moniammatillisen tiimin yhteistyönä [41].
Puheterapeutin arvio niin perusterveydenhuollossa terveyskeskuksessa kuin erikoissairaanhoidossa sisältää tyypillisesti ainakin lapsen huoltajan haastattelun, lapsen havainnoinnin strukturoimattomassa ympäristössä ja standardoituja kielitestejä [42]. Myös kuulo on syytä tutkia. Puheterapeutit käyttävät usein myös vapaamuotoisia arviointimenetelmiä, kuten puhenäytteitä, varsinaisen testauksen täydentäjinä antamaan kuvaa lapsen kielestä luonnollisemmassa kontekstissa. Puhenäyte voi olla esimerkiksi keskustelu tai kertomuksen uudelleenkerronta.
Arviointimenetelmät, jotka vanhempi tai opettaja voi toteuttaa, voivat olla hyödyllisiä tunnistettaessa tarkempaa tutkimusta tarvitsevia lapsia ja arvioitaessa lapsen suoriutumista arjen kommunikointitilanteissa. ESIKKO – Lapsen esikielellisen kommunikaation ja kielen ensikartoitus on tarkoitettu 6–24 kuukauden ikäisten lasten esikielellisen kommunikaation ja varhaisen kielen kehityksen arviointiin ja seurantaan [43]. Sitä käytetään monin paikoin esimerkiksi neuvoloissa. Lasten ja nuorten kommunikointitaitojen kysely (Children’s Communication Checklist, CCC–2) on vanhemman täyttämä kyselylomake jokapäiväisen kielen käytöstä yli 4-vuotiaille lapsille, joilla on lausepuhetta [44].
Kuntoutus
Kehityksellisen kielihäiriön tärkein kuntoutusmuoto on puheterapia [41]. Puheterapiaa saa antaa vain puheterapeutti, joka on Valviran laillistama terveydenhuollon ammattilainen. Puheterapeutteja koulutetaan Helsingin, Oulun, Turun ja Tampereen yliopistossa sekä Åbo Akademissa. Puheterapeutit käyttävät monenlaisia terapiatekniikoita tukeakseen lapsen kielellisiä taitoja [45].
Pienten lasten kohdalla puheterapia on usein epäsuoraa. Epäsuorassa terapiassa puheterapeutti ohjaa muita ihmisiä, tässä tapauksessa lapsen vanhempia, tukemaan lapsen taitoja arjessa erilaisia terapiatekniikoita käyttämällä. Menetelmää käytetään erityisesti 2–4-vuotiaiden lasten ja heidän vanhempiensa kanssa [46][47]. Vanhempien ohjauksen on todettu olevan vaikuttavaa niin puheen tuoton kuin ymmärtämisen tukemiseen.
Yleensä noin kolmevuotiaiden ja sitä vanhempien lasten ja nuorten kanssa puheterapeutti työskentelee myös yksilöllisesti. Yksilöllinen puheterapia voi kohdistua vahvistamaan taitoja tai kompensoimaan puutteita millä tahansa yllämainituista kielen alueista: kielioppi, semantiikka, sanalöytäminen, pragmatiikka, diskurssi, kuulomuisti tai fonologia. Tämän hetken menetelmiä kieliopin vahvistamiseen pienten lasten kanssa ovat luonnolliseen vuorovaikutukseen perustuvat terapiatekniikat. Niissä interventio nivotaan luonnollisiin kommunikaatiohetkiin, joissa terapeutti lähtee rakentamaan harjoitusta lapsen ilmaisujen varaan sen sijaan että sanelisi mistä puhutaan. Vanhempien lasten kanssa interventiot voivat olla eksplisiittisempiä: lapselle kerrotaan mitä kielen alueita harjoitetaan ja selitetään mitä sääntöjä ja rakenteita lapsi on oppimassa, usein visuaalisen tuen avulla [48][49].
Kuntoutus on siirtynyt kielioppi- ja fonologiakeskeisyydestä kohti sosiaalisen kielenkäytön harjoittelua, usein ryhmätyöskentelynä pienissä ryhmissä, joissa voi olla sekä tyypillisesti kehittyviä että kielihäiriöisiä saman ikäisiä lapsia [50].
Kouluikäisillä lapsilla opettaja osallistuu interventioon joko yhteistyössä puheterapeutin kanssa tai intervention päätoteuttajana. Näyttö yhteistyössä tehdyn intervention hyödyistä kasvaa [51]. Kouluikäiset hyötyvät myös yksilöllisestä puheterapiakuntoutuksesta [52][53].
Tallal kumppaneineen ehdottaa radikaalisti erilaista lähestymistapaa, jossa tietokonepohjainen interventio, FastForWord, tarjoaa kielen ja auditiivisen prosessoinnin osa-alueille pitkäkestoista ja intensiivistä harjoitusta [54]. Teoria FastForword-ohjelmiston taustalla perustuu ajatukseen siitä, että kielelliset ongelmat aiheutuvat hienovaraisen auditiivisen erottelun epäonnistumisesta, jolloin tietokoneavusteisella harjoittelulla ko. taitoa voidaan parantaa. Systemaattinen katsaus FastForWordia käsitelleistä tutkimuksista ei kuitenkaan löytänyt merkitsevää hyötyä menetelmän käytöstä suhteessa kontrolliryhmään [55] eikä menetelmää tule siis käyttää kielellisten vaikeuksien kuntoutukseen. Samaan teoreettiseen ajatukseen perustuviin kuntoutusmenetelmiin tulee myös suhtautua kriittisesti, sillä toistaiseksi ei ole tutkimustuloksia siitä, että kuuloa harjaannuttamalla tai muunnellun auditiivisen aineiston kuuntelulla olisi siirtovaikutusta kielellisiin taitoihin.
Logopedian eli puheterapian taustalla olevan tieteen alalla satunnaistetut kontrolloidut tutkimukset ovat harvinaisia, mikä vaikeuttaa tutkimusten kliinisen vaikuttavuuden arviointia. Lapsen kielellä on taipumus kohentua ajan kanssa ja ilman kontrolloituja tutkimuksia voi olla vaikea tietää, mikä osa havaitusta muutoksesta on tietyn kuntoutuksen ansiota. Tutkimustietoa on kuitenkin siitä, että suora puheterapeutin interventio voi olla tehokas sanaston ja ilmaisevan kielen kohentamisessa [56]. Puheen ymmärtämisen kuntoutusta on tutkittu vähemmän [57] , mutta myönteisiä tuloksia puheterapiasta myös puheen ymmärtämiseen on löydetty [46][58][59][52]. Suomalainen katsaus lasten kielellisen erityisvaikeuden puheterapeuttisesta kuntoutuksesta tarkastelee asiaa laaja-alaisesti ja esittää tutkimukseen perustuvia hyviä puheterapiakäytäntöjä puheterapeuttien kliinisen työn tueksi [60].
Ennuste
Pitkittäistutkimukset osoittavat, että kielen viivästyminen 4-vuotiailla, joilla ei ole muita riskitekijöitä, häviää noin 40 % lapsista 5. ikävuoteen mennessä [24]. Lapsilla, joilla kielelliset vaikeudet ovat merkittäviä vielä 5-vuotiaana, on tyypillisesti vaikeuksia lukemisessa, myös niillä lapsilla, jotka saavat asiantuntija-apua [61] . Heidän koulutustasonsa jää myös tyypillisesti matalaksi [62]. Lopulliset kielelliset taidot ovat heikot yleisimmin niillä yksilöillä, joilla on vaikeuksia sekä puheen ymmärtämisessä että tuottamisessa [63]. On myös tutkimustuloksia siitä, että nonverbaalisten kykyjen testitulokset laskevat iän myötä lapsilla, joilla on kehityksellinen kielihäiriö [64]. Kielen ja kognition kehitys vaikuttavat siis liittyvän tiiviisti yhteen ja vaikuttavan toisiinsa.
Kehitykselliseen kielihäiriöön liittyy kohonnut sosiaalisten, emotionaalisten ja mielenterveyden ongelmien riski [65]. Isossa-Britanniassa tehdyssä tutkimuksessa 64 % 11-vuotiasta lapsista, joilla oli kehityksellinen kielihäiriö, ylitti kliinisen kynnyksen psykiatristen ongelmien kyselyssä, ja 36 % lapsista koki säännöllistä kiusaamista, verrattuna 12 prosenttiin tyypillisesti kehittyneestä vertailuryhmästä [66]. Pitkittäistutkimukset osoittavat, että yksilöillä, joilla lapsena diagnosoitiin kehityksellinen kielihäiriö ja vaikeuksia puheen ymmärtämisessä, oli aikuisiässä normaalia korkeampi työttömyysaste, enemmän sosiaalista eristäytymistä ja psykiatrisia häiriöitä [67]. Niillä lapsilla, joiden ongelmat olivat lievempiä, ja jotka eivät tarvinneet erityisopetusta, oli suotuisampi kehitys [68]. On olemassa myös suojaavia tekijöitä, jotka voivat olla ehkäisemässä pitkäaikaisiin kielellisiin vaikeuksiin liittyvien riskien realisoitumista. Tällainen suojaava tekijä voi olla esimerkiksi lapsen sosiaalisuus [69].
Tutkimus
On tutkittu paljon, miksi kielen oppiminen on vaikeaa osalle lapsista [70]. Teoriat jakautuvat niihin, joiden mukaan vaikeuksien syy on auditiivisessa temporaalisessa prosessoinnissa [71] ja niihin, joiden mukaan ongelma on puute erikoistuneessa kielenoppimisen järjestelmässä [72][73]. Jotkin teoriat painottavat oppimisen ja muistin puutteita [74][75]. On myös ehdotettu, että kehityksellinen kielihäiriö ilmenee vain, jos useampi kuin yksi piilevä tekijä on läsnä [76].
Katso myös
Dysfasia
Lukemisen erityisvaikeus
Kielihäiriöt ja monikielisyys
Puheterapia
Puheterapeutti

 sivusto puhevammaisuudesta, kommunikoinnista ja selkokielestä
Tekstin pohjana on käytetty englanninkielistä Developmental Language Disorder – wikipedia-artikkelia.
Lähteet

Luokka:Neurologiset sairaudet
Luokka:Psyykkiset sairaudet