Vantaa () on kaupunki Uudellamaalla. Se on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin kaupunki.  Vantaan väkiluku oli  asukasta.[1] Vantaa on saanut nimensä muinaisten hämäläisten kaupungin läpi virtaavasta joesta käyttämän nimen mukaan.
Vantaan edeltäjän Helsingin pitäjän () historia ulottuu ainakin 1300-luvulle.  Pitkään luultiin, että varhaisin säilynyt asiakirjamaininta Helsingin pitäjästä on vuodelta 1351, jota pidettiin pitäjän synnyinvuotena aina vuoteen 2018 saakka. Ensimmäinen kirjallinen maininta Vantaasta on kuitenkin nykytietämyksen valossa kuningas Magnus Erikssonin Västeråsissa 14.9.1331 antama asiakirja, joka koskee piispankymmenysten suorittamista, jolla vaadittiin jokaiselta 7 vuotta täyttäneeltä asukkaalta naula voita piispalle annettavaksi. [2]
Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta () 1865 annetun Suomen ensimmäisen kunnallislain johdosta. Vuonna 1972 Helsingin maalaiskunta muutettiin Vantaan kauppalaksi ja tämä vuonna 1974 nykyiseksi Vantaan kaupungiksi. Vantaa on maalaiskunnan ajoista lähtien kehittynyt nykyiselleen maaltamuuton ja hyvien liikenneyhteyksien ansiosta. Vantaalle ovat Espoon tapaan ominaisia esikaupunkimaiset lähiöt ja yhden selkeän keskustan puuttuminen. Keski-Vantaalla sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasema, Suomen tärkein lentoasema.
Vantaa on pääkaupunkiseutuun kuuluva sisämaan kaupunki, joka sijaitsee kuitenkin lähellä Suomenlahden rannikkoa. Vantaan naapurikuntia ovat etelässä Helsinki, lännessä Espoo, luoteessa Nurmijärvi, pohjoisessa Tuusula ja Kerava sekä idässä Sipoo. Rakenteellisesti Vantaa kuuluu Helsingin kaupunkialueeseen[3] ja Helsingin seudun metropolialueeseen.
Maantiede
Alavaa rannikkoseutua

Vantaa on pääosin jokien halkomaa alavaa aluetta ja sen pinta-ala oli  maanmittauslaitoksen mittausten mukaan km², josta km² on maata ja km² sisävesialueita.[4] Länsi-Vantaan läpi kulkee Vantaanjoki, ja Itä-Vantaalla virtaa Vantaanjoen sivujoki Keravanjoki. Vuosaaren mukana vuonna 1966 Helsingin maalaiskunta menetti kaimakaupungilleen lähes koko merenrannikkonsa. Kaakkoiskulmassaan Vantaa ulottui kuitenkin vielä vuoden 2008 loppuun saakka merenrantaan Porvarinlahdella, kunnes vuonna 2009 ranta-alue liitettiin Helsinkiin yhdessä osan Sipoota kanssa. Vantaasta tuli tuolloin muodollisesti Pohjoismaiden toiseksi suurin ”sisämaakaupunki” Tampereen jälkeen.
Vantaalla on järviä suhteellisen vähän ja ne ovat pieniä. Suurin niistä on Silvolan tekojärvi, joka liittyy pääkaupunkiseudun vedensaantijärjestelmään yhdessä Päijännetunnelin kanssa. Itä-Vantaalla on lisäksi virkistyskohteena tunnettu Kuusijärvi ja Länsi-Vantaalla Pähkinärinteen alueella on pieni Lammaslampi. Lisäksi Espoon Pitkäjärven koillisin kolkka ulottuu läntisen Vantaan puolelle Kehä III:n ja Hämeenkylän välisellä alueella. Vantaan länsirajalla Petikossa on vielä osa pienestä Odilammesta Vihdintien pohjoispuolella. Sipoonkorven kansallispuisto järvistä Vantaalle sijoittuvat Bisajärvi ja pääosa Gumböle träskistä. Hiekkakuoppiin muodostuneista lammista mainittakoon uimapaikaksi kunnostettu Vetokannas Vantaanlaaksossa ja Vaaralan Vaaralanlammet.[5]
Vantaan itäisimmät asuinalueet, Rajakylä ja Länsimäki sijaitsevat aivan Helsingin rajan pinnassa ja ne liittyvät viereisiin Helsingin puolella sijaitseviin Vesalan ja Mellunmäen asuinalueisiin. Mellunmäen metroaseman kääntöraiteisto sijaitsee osittain Vantaan puolella.
Vantaan kallioperä on vanhaa ja sitä leimaavat suuret ruhjelaaksot, kuten kaupungin alueen kaakkoiskulmasta Mustavuoren kupeesta alkunsa saava pohjois–etelä-suuntainen ruhje. Itä- ja länsirajojen tuntumassa pinnanmuodot kohoavat paikoin jyrkästi noin 80metrin korkeuteen merenpinnasta. Vantaan korkeimmat kukkulat ovat kuitenkin osin keinotekoisesti kasvatettuja täyttömäkiä: Petikonhuippu Petikossa (runsas 96 m; saattaa valmistuessaan kohota noin 120 metriin) ja Kulokukkula Korsossa (yli 93 metriä, huippua suunnitellaan nostettavaksi täyttömailla noin 105 metriin).[6][7]
Kallioperän maapeite on 10000 vuotta sitten vetäytyneiden jääkauden jäämassojen muovaamaa. Mäkien laet ovat yleensä moreenisia tai paljaskallioisia, rinteet ovat hiekka- ja sorapitoisia. Vantaan keskiosan halki kulkee luode–kaakko-suuntainen harjujakso, joka on kaupungin parhaita pohjavesialueita. Jääkauden jälkeen suurin osa nykyisen kaupungin alueesta oli meren peitossa korkeimpia mäkiä lukuun ottamatta. Maan kohotessa jäljelle jäi pitkälle sisämaahan ulottuvia merenlahtia sekä Vantaanjoki, joka muutti lasku-uomaansa Mätäojasta Keravanjokeen noin 2000 vuotta sitten. Lahdet huuhtoivat mäkien rinteitä jättäen niihin nykyisin havaittavia rantamuodostumia. Lisäksi ne keräsivät pohjaansa tasaisia savikkoja, jotka nyt muodostavat laaksoja erityisesti jokien varsilla.
Kasvillisuus
Vantaa kuuluu pohjoiseen havumetsä- eli boreaaliseen vyöhykkeeseen ja se edustaa kasvillisuudeltaan vyöhykkeen eteläisiä osia. Vantaa sijaitsee havumetsävyöhykkeen alavyöhykkeistä pohjoisemman Etelä-Suomen sisämaata luonnehtivan etelä-boreaalisen ja Lounais-Suomea luonnehtivan hemiboreaalisen alavyöhykkeen raja-alueella. Hemiboreaali on vaihettumisaluetta havu- ja lehtimetsien välillä, ja siellä kasvaa luonnostaan metsäpuina havupuiden seassa esimerkiksi tammea ja jalavaa. Vantaata halkovat jokilaaksot savikkoineen ovat olleet aiemmin täynnä reheviä lehtoja, mutta nykyisin suurelta osin viljelysmaata. Kuitenkin vielä paikoin niiden reunoilta alkavat rehevät sekametsät, jotka vaihtuvat paikoin varjoisiksi kuusikoiksi. Mätäojan varrella on säästynyt edustavia tervaleppäluhtia, joissa tavataan harvinaisia hyönteis- ja kasvilajeja. Vantaalla yleisin metsäkasvillisuustyyppi on kuusta ja koivua kasvava mustikkatyypin tuore kangas, sen sijaan kuivat kankaat sijoittuvat vain karuille ja kallioisille seuduille. Toiseksi yleisin metsätyyppi on tuoreen kankaan kaltainen, mutta sitä rehevämpi lehtomainen kangas. Sen aluskasvillisuutta luonnehtivat mustikan lisäksi käenkaali, sudenmarja ja hiirenporras, sekä paikoin valkovuokko. Reheviä lehtoja kasvaa näiden kahden vallitsevan metsätyypin seassa siellä täällä mosaiikkimaisesti, ja niissä tavataan yleisesti eteläisiä lehtolajeja, kuten sinivuokkoa. Vantaalla lehtojen kirjo on valtava, vaihdellen kosteista varjoisista kuusivaltaisista kotkansiipilehdoista, sinivuokkoa ja pähkinäpensasta kasvaviin kuiviin lehtoihin ja jalopuulehtoihin. Keväisin toukokuun ensimmäisillä viikoilla lähes kaikissa lehdoissa, ja lehtomaisissa metsissä kukkivat valkovuokot hyvin silmiinpistävästi, mikä on ominainen piirre Lounais- ja Etelä-Suomen metsäkasvillisuudelle. Vantaalla sijaitsee Suomen oloissa hyvin laaja tammilehto, Tammisto.
Vaikka Vantaa on pitkälle kaupungistunut, suuri osa sen pinta-alasta on yhä maaseutumaista peltoympäristöä tai metsää. Luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettua aluetta Vantaalla on 12,41 neliökilometriä (noin 5% kaupungin pinta-alasta).[8] Vantaan ensimmäinen luonnonsuojelualue perustettiin vuonna 1946 Tammistoon. Vantaan luonnonsuojelualueilla elää kaksi erityisesti suojeltua lajia, kovakuoriaislaji halavasepikkä ja kämmekkälaji sääskenvalkku.[9]
Ilmasto

Vantaan ilmasto on viileänlauhkea kylmätalvinen ja lämminkesäinen. Kaupunki sijaitsee Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Dfb-ilmastotyypin alueella lähellä sen ja kylmemmän Dfc-ilmastotyypin rajaa. Ilmastotyypille on ominaista alle −3°C:n keskilämpötila kylmimpänä kuukautena ja kesällä 10–22°C:n keskilämpötila vähintään neljänä kuukautena.
Helmikuu on kylmin kuukausi, jolloin keskilämpötila on keskimäärin noin −6 astetta.[10] Tämän jälkeen lämpötilat kohoavat nopeasti. Keskilämpötila on nollassa maaliskuun lopulla ja +5 asteessa tyypillisesti viikkoa ennen vappua. Nopeinta lämpeneminen on huhtikuun lopulla ja toukokuun alussa, ja +10 asteen keskilämpötilaraja saavutetaan toukokuun puolivälissä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi, jolloin keskilämpötila on keskimäärin noin +17,7 astetta. Toiseksi lämpimin kuukausi on elokuu, jonka keskilämpötila on noin +16 astetta, kolmantena on kesäkuu, jolloin keskilämpötila on noin +14,5 astetta. [10] Hellepäiviä kertyy Vantaalla keskimäärin 17, ja näistä keskimäärin yli puolet heinäkuussa. Satunnaisina vuosina hellettä voi esiintyä jopa syyskuussa. Kesän ukkoskausi on Vantaalla hyvin lyhyt ja vaihteleva: se alkaa tyypillisesti juhannuksen tienoilla, ja loppuu elokuun puolessa välissä, huipun ollessa heinäkuun viimeisellä viikolla.
Lämpötilojen aleneminen syksyisin on huomattavasti kevään nousua hitaampaa.[10] Päivälämpötilat laskevat pakkasen puolelle yleensä vasta joulukuussa, ja keskilämpötilakin vasta marraskuun ollessa pitkällä. Syksyisin ja alkutalvesta Vantaan yli liikkuu useita Atlantilta itään matkaavia myrskymatalapaineita. Sijainti rannikon tuntumassa Golfvirran vaikutusalueella tekee Vantaasta leveysasteeseensa nähden poikkeuksellisen lauhkean alueen. Esimerkiksi Grönlannin eteläkärki sijaitsee kaupunkia etelämpänä, samoin Labradorin niemimaan tundra-alueet. Ajanjakso, jolloin Vantaalla normaalisti on pysyvä lumi maassa, on yleensä joulukuun lopusta huhtikuun alkupäiviin, jolloin lumet sulavat nopeasti. Hellepäiviä Vantaalla kertyy kesässä yleensä 10–15 ja niitä esiintyy toukokuun lopusta elokuun puoleenväliin.
Keväät ovat sademäärältään huomattavasti syksyjä niukempia.  Helmi-, maalis-, huhti- ja toukokuussa sataa kuukausittain vain 30–40 millimetriä. Kesä–heinäkuu on sateisempaa, ja elo-, syys-, loka- ja marraskuussa sataa 70–80 millimetriä kuukaudessa. Samaan aikaan on myös pilvisintä. Harppaus kuivempaan ja aurinkoisempaan suuntaan koetaan vastaavasti alkuvuodesta. Vantaan vuosisademäärä on vedeksi muunnettuna keskimäärin 662 millimertriä. [10]

Historia

Vantaan Brunabergetistä on löytynyt suorakaiteen muotoisen asumuksen jäänteet, jotka on ajoitettu 6700-6500-luvuille eaa. Asumus sijaitsi silloin merenrannalla Keravanjoen suun lähistössä. Kymmeniä vuosia käytössä ollut asumus oli käytössä ilmeisesti talvisaikaan.[11] Jönsaksenista on löytynyt laaja mesoliittisen kivikauden kalmistollinen asuinpaikka, joka oli sijainnut merenlahden suussa.[11] Vantaalla kivikaudella asuneet ihmiset hakivat ravintonsa pääasiassa mereltä. Hylkeet olivat tärkeä saaliseläin, mutta Jokiniemen neoliittisen kivikauden asuinpaikan runsaiden asuinpaikkalöytöjen joukossa on mm. jäänteitä pyöriäisestä.[12] Samalta ajalta ovat peräisin myös Stenkullasta on löydetyt kiinteiden asumusten jäänteet.[13] Gubbackasta on löytynyt asutuksen jäänteitä 900-luvulta lähtien.[14] Paikalta on löytynyt myös pajan jäänteitä 1100- ja 1200-lukujen vaihteesta.[15]

Alueen kylistä kertovat maaperän siitepölyanalyysissa näkyvä maanviljelyn kiinteytyminen sekä nimistötutkimuksen ja historiallisen asiakirjalähteiden pohjalta tehtävä takautuva päättely. Suomalaisasutus on Saulo Kepsun mukaan syntynyt Hämeestä käsin Helsingin ja Vantaan seudulle 1000–1300 -luvulla, mahdollisesti jo aiemmin. Hämäläisillä oli seudulla kalastuspaikkoja ja muita nautintamaita.[16]
Ruotsalaisten hämäläisiä vastaan 1200-luvun puolivälissä tekemän niin sanotun toisen ristiretken jälkeen ruotsalainen kolonisaatio ulottui myös Vantaalle muun Uudenmaan kolonisaation yhteydessä. Ruotsalaiset nimittivät paikalla virrannutta jokea Helsinginjoeksi ( tai Helsingaa). Varhaisin tämän vesistön muodossa Helsingaa mainitseva asiakirja on kuningas Maunu Eerikinpojan kirje 15.5.1351, jossa kuningas lahjoitti kalastusoikeudet Helsinginjoen koskiin virolaisen Padisen sisterssiläisluostarille. Tuota toukokuista päivämäärää juhlistetaan nykyisin Vantaa-päivänä.
Helsingin kirkkopitäjä syntyi 1370–90-lukujen aikana. Ensimmäisen kerran pitäjän kirkkoherra mainitaan asiakirjoissa vuonna 1395. Helsingin pitäjän Pyhälle Laurentiuksen kirkko mainitaan 1401, kun Rekolan rälssi lahjoitti kirkolle yhden veromarkan arvoisen alan Rekolasta sielumessujen järjestämiseksi lahjoittajien ja heidän perheensä parhaaksi. Virolaisluostarin oikeudet siirtyivät niiden loputtua vuonna 1428 Turun piispanistuimelle. Kaupalla vaurastuneen pitäjän vanha puinen, Suuren rantatien ja rannikolta Hämeen linnaan johtavan Hämeentien äärellä sijainnut kirkkorakennus korvattiin kivikirkolla. Nykyinen Pyhän Laurin kirkko valmistui vuoteen 1460 mennessä.[17] Ruotsalaisten maahanmuutto jatkui niin, että 1500-luvulle tullessa he muodostivat jo enemmistön koko Helsingin pitäjän väestöstä.[16]
Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta ( ilman landskommun-sanaa) 1865 annetun Suomen ensimmäisen kunnallislain johdosta. Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki, tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan Helsinge fors (Helsinginkoski), on antanut nimensä myös Helsingille (). Joen yläjuoksun varrella, erityisesti nykyisen Riihimäen seudulla asuneet hämäläiset kutsuivat samaa jokea Vantaanjoeksi alueella sijaitsevan Vantaanjärven ja Vantaa-nimisen kylän mukaan. Vantaanjoki () vakinaistuikin joen nimeksi 1500-luvulla. Myös Helsingin maalaiskunnan alueella, Vantaankosken länsipuolella, on vanhastaan ollut Vantaa () -niminen kylä, joka alueeltaan vastasi lähinnä nykyistä Vantaanlaakson kaupunginosaa.
Vuonna 1865, kun kunnallishallinnosta annetun asetuksen mukaisesti perustettiin maalaiskunnat, siihenastisen Helsingin pitäjän nimeksi tuli Helsingin maalaiskunta.[18] Kun se yli sata vuotta myöhemmin aiottiin muuttaa kauppalaksi, nimivaihtoehtoina olivat muun muassa Helsingin kauppala, Helsinginjoen kauppala ja Vantaanjoen kauppala. Lopulliseksi nimeksi valittiin lyhyesti Vantaan kauppala Vantaanjoen mukaan. Vantaa tuli kauppalaksi vuoden 1972 ja kaupungiksi vuoden 1974 alussa.[18]
Väestö
Koko väestö

 Vantaalla asui  ihmistä. Vantaalaisista noin puolet on syntyperäisiä pääkaupunkiseutulaisia. Vantaan väestöstä oli vuonna 2000 oli syntyperäisiä vantaalaisia 26,4 prosenttia, vuoden 2015 alussa osuus oli 27,5%. Helsingissä syntyneiden osuus oli tuolloin laskenut 19,6 prosenttiin ja Espoossa syntyneitä on muutama prosentti väestöstä. Ulkomailla syntyneiden osuus on kolminkertaistunut 2000-luvulla 4,2 prosentista (vuonna 2000) jo 12,8 prosenttiin (2015).[19]
Vantaan 15 vuotta täyttäneistä asukkaista peruskoulun jälkeisen tutkinnon oli suorittanut 68 prosenttia (vuoden 2013 lopussa). Väestöstä 32 prosenttia oli suorittanut siis enintään perusasteen tutkinnon. Keskiasteen tutkinnon suorittaneita oli 37 prosenttia. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneista (30%) alimman korkea-asteen oli suorittanut 10%, alemman korkeakouluasteen 11% ja ylemmän korkeakouluasteen 9% väestöstä. [20]
Vantaalainen tulonsaaja ansaitsee keskimäärin enemmän kuin muualla Suomessa, mutta vähemmän kuin muissa pääkaupunkiseudun kunnissa.[21] Toisaalta asunnot ovat Vantaalla keskimäärin edullisempia kuin Helsingissä ja Espoossa.
Tuloerot Vantaan sisällä ovat varsin suuret lähiöseutujen ja pientaloalueiden välisten erojen takia. Naiset ansaitsevat keskimäärin 71% miesten tuloihin nähden, mikä on hieman enemmän kuin koko maassa (69%).
Vantaan väestö on Helsinkiä ja Espoota työväenluokkaisempaa: teollisuuden ja logistiikan työpaikkoja on runsaasti. Puolueista SDP:llä ja Vasemmistoliitolla on maan keskitasoa suurempi kannatus. Toisaalta vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Kokoomuksesta tuli Vantaan suurin puolue. Vantaalla asuvia kansanedustajia on tätä nykyä eduskunnassa kolme (eduskuntavaalit 2015).
Kaupungissa asuu paljon lapsiperheitä: noin 60 prosenttia kaikista talouksista. Vantaan väestöstä on 51,2% naisia.

Merkkien 1–3 selitykset
¹ Helsingin pitäjän kirkonkylän alue
² Helsingin maalaiskunta ennen vuoden
 1946 suurta alueluovutusta Helsingille
 (katso historia)
³ ennuste (2018)[22]

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kieliolot
Vantaa on ollut enemmistöltään suomenkielinen 1900-luvun alun jälkeen. Ruotsinkielisten lukumäärä on pysynyt vuosikymmenien ajan suunnilleen samalla tasolla, mutta paikkakunnalle suuntautuneen muuttoliikkeen myötä ruotsinkielisten osuus väestöstä on ollut jatkuvasti laskusuuntainen. Vuonna 1960 vantaalaisista noin kymmenen prosenttia oli ruotsinkielisiä ja vuonna 1980 viisi prosenttia. Vuonna 2015 ruotsinkielisten osuus vantaalaisista oli 2,7 prosenttia.[23] Vertailuna Helsingissä ruotsinkielisiä on 6,0% ja Espoossa 8,0% (v.2011). Vantaa on kuitenkin yhä virallisesti kaksikielinen, sillä kielilain mukaan kunta on säädettävä kaksikieliseksi, mikäli kielivähemmistön (suomi tai ruotsi) suuruus on vähintään 8% tai 3000 asukasta.[24] Väkilukuun suhteutettuna Vantaalla on kaikkein vähiten ruotsinkielisiä kaikista Suomen kaksikielisistä kunnista.
Vuoden 2015 alussa Vantaalla puhuttiin äidinkielenä suomen, ruotsin ja saamen lisäksi 112 eri kieltä.[23][25] Yleisimmät äidinkielet suomen ja ruotsin jälkeen ovat olleet 2000-luvulla venäjä, viro ja somali. Vuodenvaihteen 2014/2015 kielitilastosta käy ilmi, että sekä viron että venäjän kielten osuudet olivat ohittaneet ruotsin, joka oli nyt neljänneksi puhutuin äidinkieli. Vuodentaitteessa 2014/2015 Vantaalla asui 30263 henkilöä, joiden äidinkieli ei ollut mikään kolmesta kotimaisesta kielestä. Vieraskielisten yhteenlaskettu väestöosuus (14,4%) on Suomen suurin, vaikka Helsingissä (osuus 13,5 %) ja Espoossakin (13,2 %) vieraskielistä väestöä on runsaasti.[25]

Uskonto
Vuoden 2016 lopussa Vantaan asukkaista 59,1% kuului evankelisluterilaiseen kirkkoon, 1,2% Suomen ortodoksiseen kirkkoon ja 2,5% muuhun uskonnolliseen yhdyskuntaan. Väestöstä 37,1% ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan. Evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluvien osuus on laskenut tasaisesti 2000-luvulla, kun uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomien osuus on tasaisesti kasvanut.[26] Vantaan suomenkielisestä väestöstä luterilaiseen kirkkoon kuului vuoden 2015 lopussa 70,5 prosenttia asukkaista.[27]
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vantaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[28]
Hakunilan seurakunta
Hämeenkylän seurakunta
Korson seurakunta
Rekolan seurakunta
Tikkurilan seurakunta (ent. Helsingin pitäjän suomalainen seurakunta)
Vantaankosken seurakunta (ent. Vantaan seurakunta)
Vanda svenska församling (ent. Helsinge svenska församling)
Nämä seurakunnat muodostavat Vantaan seurakuntayhtymän ().
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vantaan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.[29] Tikkurilan ortodoksinen kirkko toimii Tikkurilan urheilupuiston vieressä Viertolassa.[30][31]
Muut uskontokunnat
Vantaalla toimivia helluntaiseurakuntia ovat Korson helluntaiseurakunta, Vantaan Minttukirkko, Myyrmäen helluntaiseurakunta, Tikkurilan helluntaiseurakunta ja Vantaan Kotikirkko. Suomen Vapaakirkon Vantaan vapaaseurakunnan toimipiste sijaitsee Hiekkaharjussa, vapaaseurakunta on lisäksi perustanut Länsi-Vantaalle Askistoon Länsi-Vantaan vapaaseurakunnan.
Jehovan todistajien Suomen haaratoimisto, joka on organisaation ylin porras Suomessa, sijaitsee Koivuhaassa. Vantaalla on kolme Jehovan todistajien valtakunnansalia: Koivuhaassa, Martinlaaksossa ja Rekolassa.
Vuodesta 2016 lähtien Vantaalla toimii myös konservatiivista Raamatun-tulkintaa edustava ja naispappeutta vastustavan Luther-säätiön[32] perustaman Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Pyhän Kolminaisuuden luterilainen seurakunta.[33] Lähetyshiippakunta ei kuitenkaan ole Suomessa uskonnollinen yhdyskunta eivätkä sen papit ole evankelis-luterilaisen kirkon pappeja.[32]
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Vantaalla oli 223 027 asukasta, joista 218 647 asui taajamissa, 631 haja-asutusalueilla ja 3 749 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Vantaan taajama-aste on 99,7 %.[34] Vantaan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[35]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vantaan keskuspaikka Tikkurila ja muut aluekeskukset eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Vantaan lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1249820 asukasta ja sen pinta-ala on 676,46 neliökilometriä. Söderkullan taajama ulottuu pääosin Sipoon kunnan alueelle ja osin myös Helsingin kaupungin alueelle.
Suuralueet ja kaupunginosat

Vantaa jakautuu seitsemään suuralueeseen. Nämä jakautuvat edelleen yhteensä 61 kaupunginosaan (väestö 1.1.2015).[36]
Suuralueiden väkiluvut ja kaupunginosat avattavissa laatikoissa:[36]

Palvelut
Terveydenhuolto
Vantaalla on seitsemän terveysasemaa. Useimmilla suuralueilla on oma terveysasemansa, joskin Aviapoliksen ja Kivistön suuralueita palvellaan viereisten suuralueiden terveysasemilta.[37] Sairaaloita on kaksi: Peijaksen sairaala Asolassa, joka kattaa Vantaan ja Keravan väestön sairaalapalvelut, sekä Katriinan sairaala Seutulassa. Peijas vastaa äkillisistä terveyspalveluista, ja Katriina pitkäaikaishoidosta ja yleensä vanhusten hoidosta.[38]
Koulutus
Perusopetus

Vantaa tarjoaa monta mahdollisuutta perusopetuksen saralla, ja Vantaalla olikin keväällä 2016 yhteensä 44 suomenkielistä ja viisi ruotsinkielistä peruskoulua.[39][40] Kouluja on monen eri kokoisia, joista pienimpää edustaa ruotsinkielinen Helsingin pitäjän kyläkoulu Kyrkoby skola, joka on toiminut jo  vuodesta 1837 samassa koulurakennuksessa.[41] Suurimmat peruskoulut ovat puolestaan yli 800 oppilaan suomenkielisiä yhtenäiskouluja kuten Mikkolan ja Lehtikuusen koulu.
[42] Vantaan peruskoulut voidaan ryhmitellä suuralueiden mukaan kolmeen alueeseen:

Lukiot ja ammatillinen koulutus
Lukioista viisi on suomenkielistä päivälukiota ja yksi ruotsinkielinen; joukossa on kaksi yli tuhannen oppilaan suurlukioita (Tikkurilan lukio ja Vaskivuoren lukio). Niiden lisäksi on Vantaan seudun steinerkoulu lukioineen, Sotungin etälukio ja Vantaan aikuislukio.[43] Ammatillista koulutusta antavista oppilaitoksista suurimmat ovat Vantaan ammattiopisto Varia ja Kauppiaitten kauppaoppilaitos MERCURIA. Tämän lisäksi ammatillista koulutusta antavat Vantaalla Rikosseuraamusalan koulutuskeskus sekä Työtehoseura ja Edupoli, joista kaksi viimeksi mainittua tarjoaa nuorten ja aikuisten ammattikoulutusta ja järjestää ammatillisia näyttökokeita.[44] Erityisryhmille ammatillista koulutusta tarjoavat Keskuspuiston ja Kiipulan ammattiopiston Vantaan sivutoimipisteet. Myös ammatillisen koulutuksen yhteydessä on mahdollista suorittaa ylioppilastutkinto (kaksoistutkinto esimerkiksi Vantaan ammattiopisto Variassa).[45]
Vantaalla toimii yhdeksän lukiota:[43][45]
Lumon lukio
Martinlaakson lukio
Sotungin lukio ja sen yhteydessä toimiva Sotungin etälukio
Tikkurilan lukio ja sen yhteydessä toimiva Vantaan aikuislukio
Vaskivuoren lukio
Helsinge gymnasium
Vantaan Steinerkoulun lukio
Korkeakoulutus
Ammattikorkeakouluopetusta tarjoavat Metropolia ja Laurea. Metropolialla  on toimipisteitä Myyrmäessä (teknillinen koulutus ja Metropolia Business School) ja Tikkurilassa (muotoiluinstituutti). Laurealla on sekä viestinnän että sosiaali- ja terveysalan opetusta Tikkurilassa.[46]
Opistot
Vantaan aikuisopisto on yksi Suomen suurimmista kansalaisopistoista. Lisäksi opetusta tarjoavat Vantaan kuvataidekoulu, Vantaan musiikkiopisto sekä muutama yksityinen musiikkiopisto.
Koulutusta maahanmuuttajille
Suomen kieltä voi opiskella eri puolella Vantaata. Osa kursseista on ilmaisia ja osasta pitää maksaa kurssimaksu.[47]
Kaupunginkirjastot
Vantaan kaupunginkirjastolla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 12 toimipistettä ja 441736 kirjaa.[8] Pääkirjasto on Tikkurilassa[48]
Liikunta
Kaupungilla on muun muassa viisi uimahallia, useita kuntosaleja,[49] neljä sisäurheiluhallia,[50] kolme jalkapallohallia,[51] noin 25 tenniskenttää,[52] jäähallit Tikkurilassa (Trio Areena ja harjoitusjäähalli) sekä Myyrmäessä,[53] talvisin kymmeniä jääkiekkokenttiä tai luistelualueita[54] ja 16 valaistua kuntorataa[55]
Vantaalla toimii lisäksi kolme golfkenttää. Keimolassa on kaksi 18-reikäistä kenttää, Hiekkaharjun liikuntapuistossa (Jokiniemen ja Havukosken kaupunginosissa) on 9-reikäinen golfkenttä ja Petikossa 9-reikäinen golfkenttä, joka laajennetaan vuonna 2018 18-reikäiseksi kentäksi.[56][57][58]
Talous
Vantaan kaupungin talous

Vantaa on viime vuosina tasapainottanut talouttaan vuonna 2012 hyväksytyn talous- ja velkaohjelman mukaisesti. Lainakannan kasvu saatiin taitettua valtuustokauden 2013-2017 loppuun mennessä. Vuonna 2016 kaupunki pystyi hieman lyhentämään yli miljardiin euroon noussutta lainakantaa.
Vantaan kuten koko kuntasektorin velkamäärän kasvu on tapahtunut käytännössä 2000-luvulla. Vantaan osalta velan kasvu kiihtyi, kun Kehäradan ja Kehä III:n suuret investoinnit osuivat vuoden 2008 rahoituskriisiä seuranneeseen pitkittyneeseen matalasuhdanteeseen.
Vantaalla on valtakunnallisesti katsoen korkea verotulopohja, mutta pääkaupunkiseudun vertailussa verotulot ovat Espoota ja Helsinkiä matalammat. Valtionosuusjärjestelmä sekä sen valtakunnalliseen vertailuun perustuva verotulotasaus on nähty ongelmallisina pääkaupunkiseudun kaupunkien erityishaasteiden sekä jatkuvan voimakkaan kasvun vuoksi.
Vantaan kunnallisveroprosentti on 19,00, mikä on selvästi alle koko maan keskiarvon ja suurten kaupunkien alhaisimpia [59]. Kunnallisveroprosenttia on Vantaalla nostettu viimeksi vuodelle 2010. Valtio on nostanut kiinteistöveroprosenttien alarajoja lainsäädännön kautta.
Suurten kaupunkien talouden tunnuslukujen vertailuissa Vantaan asema on kehittynyt myönteisesti viime vuosina. Kuntakonserneja ja eri tyyppisiä investointien rahoitustapoja tarkastellen kaupunkien lainamäärien vertailut tasoittuvat [59]. 2000-luvun alkupuolella yli puolet koko kaupungin veloista koostui kaupungin omistamista vuokra-asunnoista (VAV Asunnot Oy). Toisaalta kaupunki ajautui kriisiin pääosin siksi, koska se on tehnyt laajoja investointeja omaan taseeseen velkarahalla. Omaisuuden myyntiä ei ole harjoitettu juuri 2000-luvun alkupuolella.[60]
Työpaikat ja teollisuus
Hyvien liikenneyhteyksien seurauksena Vantaalle on keskittynyt runsaasti muun muassa elintarvike-, LVI,- kone- ja laiteteollisuutta sekä yritystoimintaa. Teollisuusalueita on Kehä III:n varrella, erityisesti lentoaseman yhteydessä ja viereisissä Viinikkalan, Veromiehen, Pakkalan ja Koivuhaan kaupunginosissa sekä Hakkilassa, jonne kulkee pistoraide pääradalta. Lentokentän ympäristöön on syntynyt niin kutsuttu lentokenttäkaupunki, Aviapolis, jossa on muun muassa suuria logistiikka-alan ja korkean teknologian yrityksiä. Vuonna 2000 oli 74,6 prosenttia työpaikoista palvelualoilla, 23,8 jalostuksessa ja vain 0,5 maataloudessa. Vuonna 2001 kaupungin työpaikkaomavaraisuusaste oli kohonnut 97,1 prosenttiin. 2000-luvulla Vantaan työpaikkojen määrä on lisääntynyt noin 15%.
Tilastokeskuksen StatFin-tilastopalvelun mukaan Vantaalla oli vuonna 2003 yhteensä 94361 työpaikkaa. Palkansaajiksi katsottiin 94,7% (89347) ja yrittäjiksi 5,3% (5014) työssäkäyvien kokonaismäärästä.[61]
Yksityinen sektori muodosti kaksi kolmasosaa (67%) Vantaan työpaikoista, joskin julkisen talouden osuus oli myös merkittävä. Palkansaajien työpaikat jakautuivat eri sektoreille seuraavasti (lukumäärä vuonna 2003):
Yksityinen sektori 67,0% (59834)
Kunta 16,1% (14368)
Valtioenemmistöinen osakeyhtiö 12,3% (11033)
Valtio 4,6% (4089)
Tuntematon 0,0% (23).
Mielenkiintoisen tulevaisuuden mahdollisuuden Vantaalle ja koko pääkaupunkiseudulle tarjoaa Kehärata, joka mahdollistaa huomattavan sekä asuntojen että työpaikkojen kasvumahdollisuuden ja tarjoaa suoran junaratayhteyden pääradasta lentoasemalle. Kehärata vaati Vantaalta ainakin yli sadan miljoonan euron investoinnin. Helsinki puolestaan on jo vuosikymmeniä ajanut pääkaupunkiseudun kuntien yhdistämistä alueen kehittämiseksi. Vantaa, Espoo ja Kauniainen ovat joka kerta torjuneet ehdotuksen, joskin Vantaa hieman hitaammin kuin muut. Vantaan kunnan- ja kaupunginjohtajat ovat toistuvasti torjuneet ehdotuksen peläten Vantaan muuttumista Helsingin ”takapihaksi”. Helsinki on laajentunut Vantaan suuntaan läpi 1900-luvun, muun muassa vuoden 1946 suuri alueluovutus ja vuoden 1966 Vuosaaren menetys. Niin sanottu Sipoo-liitos katkaisi Vantaan viimeisenkin meriyhteyden.
Yritysten ja virastojen pääkonttorit Vantaalla

Aaro Forsman, teetalo
Atea Finland Oy, tietotekniikkatuotteet, -ratkaisut ja -palvelut
Cramo (ent. Rakentajain Konevuokraamo), rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus sekä siirtokelpoisten tilojen vuokraus ja myynti
Fazer, makeisten valmistusta Vantaalla (kotipaikka Helsingissä)
Finavia, lentokenttä- ja lennonvarmistuspalveluiden tuotto
Finnair, lentomatkustus ja -rahti (pääkenttä ja -konttori Helsinki-Vantaa, kotipaikka Helsinki)
Ilmailuhallinto, kansallinen ilmailuviranomainen
ISS Palvelut, siivous-, toimisto-, kiinteistön ylläpito-, ruokailu- ja turvallisuuspalvelukonserni ISS:n Suomen pääkonttori
Keskusrikospoliisi, vakavimman, erityisesti järjestäytyneen ja ammattimaisesti toimivan, rikollisuuden torjunta ja tutkinta
Laattapiste, kylpyhuoneiden ja muiden kosteiden tilojen laatat, hanat ja muut tarvikkeet sekä asennuspalvelut
Lite-On Mobile, elektroniikan komponenttien valmistus
Marioff, tulipalojen sammutustekniikka
Metsähallitus, valtion maa- ja vesialueiden hoito ja käyttö
Metsäntutkimuslaitos, metsäntutkimus
Nordqvist, teetalo
Okmetic, piikiekkojen valmistus
Onninen Oy, sähkö-, LV-, ilmastointi- ja kylmäalan tuotteita sekä materiaaleja
Paroc, eristevalmistaja
Pekkaniska, nosturialan yritys
Pöyry, konsultointi- ja suunnitteluyritys
R-kioski Oy, kioskikauppa
Suomen Rahapaja Oy, rahojen valmistus ja myynti
Kosan Gas Finland Oy, kaasukauppa (Suomen pääkonttori)
Suunto, urheiluinstrumentit
Tamro, tukkukauppa
Tikkurila Oyj, maalien valmistus ja jakelu
Uponor Oyj, talotekniikan lämmitys- ja putkijärjestelmien toimittaja
Vaisala, ympäristönmittauslaitteiden ja -mittausverkkojen valmistus
Vantaan Energia, Vantaan kaupungin 60-prosenttisesti omistama energiayhtiö
VAV Asunnot Oy,  Vantaan kaupungin 100-prosenttisesti omistama yleishyödyllinen asuntoyhtiö
Liikenne

Lentoliikenne

Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen suurin lentoasema. Vuonna 2017 sen matkustajamäärä oli 18,9 miljoonaa.[62] Lentoasema on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa.[63] Lentoasema jakaa Vantaan karkeasti itä- ja länsiosaan: hallinnollinen keskus ja suurin väestökeskittymä sijaitsee pääosin Itä-Vantaalla.
Rautatieliikenne
Vantaan halki kulkee kaksi rautatietä: päärata Itä-Vantaan läpi ja Vantaankosken rata ja sen jatke Kehärata, jotka kulkevat Myyrmäestä Länsi-Vantaalta Vantaankosken, Kivistön ja Lentoaseman kautta Tikkurilaan. Rautatieasemia on 14 ja niillä pysähtyvät lähijunat. Lisäksi kaikki pääradan kautta kulkevat kaukojunat, myös Venäjälle kulkevat, pysähtyvät Tikkurilan asemalla, josta on vaihtoyhteys lentoasemalle kulkeviin lähijuniin. Tikkurilan ohittavat pysähtymättä ainoastaan eräät kirjaintunnuksettomat taajamajunat.
Vantaankosken radan asemat ovat Myyrmäki, Louhela, Martinlaakso ja Vantaankoski. Kehäradan asemia ovat Vehkala, Kivistö, Aviapolis, Lentoasema ja Leinelä. Pääradan asemat ovat Tikkurila, Hiekkaharju, Koivukylä, Rekola ja Korso. Suoria linja-autojen paikallisvuoroja liikennöidään lentoasemalle myös Martinlaakson ja Vantaankosken sekä Korson ja Koivukylän rautatieseisakkeilta. Korson ja Savion asemien välille on alustavasti suunniteltu uutta Vallinojan asemaa työnimenään Urpia. Pääradalle lisättiin vuonna 2004 neljäs raide Keravalle asti, joten lähijunaliikenne kulkee nykyään omilla raiteillaan kaukoliikenteestä erillään. Kesällä 2015 valmistui Kehärata, joka yhdistää pääradan ja Vantaankosken radan kulkien lentoaseman kautta.[64] Kehäradan valmistuminen kiihdyttää uusien asuin- ja työpaikka-alueiden kehittämistä. Esimerkiksi Vantaankosken alueella tyopaikkamäärä on kaksinkertaistumassa. Alueelle haetaan suunnitteluideoita ideakilpailun avulla.[65]
Tieliikenne
Vantaan läpi kulkee neljä moottoritietä: maakunnallinen Tuusulanväylä sekä valtakunnalliset Hämeenlinnan-, Lahden- ja Porvoonväylä. Myös Kehä III ja Vihdintie kulkevat Vantaan läpi. Linja-autoliikenne on kattavaa: erilaisia linjoja on yli sata, joista suurin osa on Vantaan kaupungin sisäisiä linjoja sekä osa Helsinkiin, Espooseen ja Keravalle kulkevia pääkaupunkiseudun seutulinjoja.
Vantaan pikavuoropysäkeistä sijoittuvat Hämeenlinnanväylälle Kaivoksela, Martinlaakso ja Keimolanportti, Tuusulanväylälle Tammisto sekä Tuusulanväylän ja lentoaseman välille Vantaanportti ja Ilmakehä. Tuupakka Kehä III:n yhteydessä on Lentoasema-Tampere-vuorojen käytössä. Lahdenväylälle ei Vantaan alueella sijoitu pikavuoropysäkkejä. Lahden ja lentoaseman väliset pikavuorot kuitenkin ajetaan Korson pikavuoropysäkin kautta. Pikavuorot lentoasemalta Porvoon ja Kotkan suuntaan pysähtyvät Kehä III:lla Tikkurilan tienhaarassa.
Liikennemelu
Liikenteellisenä keskuksena Vantaalle aiheutuu haittaa lentokoneiden, rautateiden sekä moottoritieliikenteen laajalle ulottuvasta melusta ja saasteista.
Meluselvityksen mukaan yli 77000 vantaalaista asuu yli 55dB:n melualueella. Vantaalla tieliikenteen melua aiheuttavat Kehä III, Vihdintie, Hämeenlinnanväylä, Tuusulanväylä, Lahdenväylä ja Porvoonväylä. Noin 7 000 vantaalaista asuu lentoliikenteen melualueella ja noin 9000 vantaalaista asuu rautatieliikenteen melualueella.[66]
Urheilu

Vantaalla on yleisurheilukenttiä muun muassa Hakunilassa, Hiekkaharjussa, Korsossa ja Myyrmäessä. Johtavat vantaalaiset yleisurheiluseurat ovat Kenttäurheilijat-58 ja Vantaan Salamat. Tikkurilan Valtti-Areenalla pelaava Mestis-joukkue Kiekko-Vantaa on Vantaan johtava jääkiekkoseura.[67] Jalkapallossa Myyrmäen jalkapallostadionilla kotipelinsä isännöivä PK-35 Vantaa pelaa kaudesta 2015 alkaen Veikkausliigassa.[68][69] PK-35:n naisten joukkue on voittanut viime vuosina useita Suomen mestaruuksia.[68][70]  Lähes jokaisella lähiöllä on omat jalkapalloseuransa.[67]
Koripalloa Vantaalla pelaa Pussihukat Myyrmäen Energia Areenalla ja lentopalloa Korson Veto. Käsipallossa Atlas ja amerikkalaisessa jalkapallossa TAFT ovat oman lajinsa perinteisimpiä seuroja pitkällä pääsarjatason historiallaan ja runsaalla junioriorganisaatiollaan. Vantaan maraton on järjestetty vuodesta 1994 Tikkurilan urheilupuiston ympäristössä.[71]
Urheiluseuroja
[67]
Amerikkalainen jalkapallo: TAFT
Jalkapallo: PK-35 Vantaa, Allianssi Vantaa, TiPS, AC Vantaa, VJS, KOPSE, KoiPS, Itä-Hakkilan Kilpa, Keimolan Kaiku
Jääkiekko: EVU, Kiekko-Vantaa
Koripallo: Pussihukat, Rekolan Urheilijat
Käsipallo: Atlas
Lentopallo: Korson Kaiku, Korson Veto
Salibandy: HaKi, Korson Kaiku, M-Team, SB Vantaa, Tikkurilan Tiikerit, VFT
Uinti: Vanders
Yleisurheilu: KU-58, Vantaan Salamat
Kulttuuri ja tapahtumia
Vantaan kulttuuripalkinto
Vantaan kulttuuripalkinto myönnetään vuosittain tunnustuksena merkittävistä ansioista taiteen ja kaupungin taide-elämän hyväksi Vantaan kaupungissa vakituisesti asuvalle henkilölle tai kaupungissa toimivalle yhteisölle. Ensimmäisen kerran palkinto myönnettiin vuonna 1976.[72]
Päätöksen Vantaan kulttuuripalkinnon myöntämisestä tekee kaupunginhallitus. Palkinnon suuruus on 10000 € (2015). Palkinnonsaajia ovat olleet muun muassa jazzmuusikko Juhani Aaltonen, muusikot Maarit ja Sami Hurmerinta, kuvanveistäjä Heikki Häiväoja, elokuvaohjaaja Matti Kassila, arkkitehti Alpo Halme, kirjailija Virpi Hämeen-Anttila yhdessä puolisonsa, professori Jaakko Hämeen-Anttilan kanssa, näyttelijä Lasse Pöysti, tanssiteatteri Raatikko, viihdetaiteilija Virve Rosti, kirjailija Alpo Ruuth, oopperalaulaja Esa Ruuttunen ja Vantaan lapsibaletti.[72]
Vantaan kaupunginmuseo
Vantaan kaupunginmuseo sijaitsee Tikkurilan vanhassa asemarakennuksessa.[73][74] Kaupunginmuseo muutti Suomen vanhimpaan, vuonna 1862 valmistuneeseen kiviseen asemarakennukseen sen restauroinnin jälkeen syksyllä 1990.[75] Punatiilisen museon ensimmäiset kaksi kerrosta ovat näyttelytiloina ja kolmannessa kerroksessa sijaitsevat kaupunginmuseon henkilökunnan toimitilat.
Symbolit
Vantaan nimikkoeläin on Vantaan vaakunassakin esiintyvä lohi, perinneruoka lohikeitto ja nimikkokasvi metsäorvokki.[18][76]
Tiedekeskus Heureka

Huhtikuussa 1989 avattu Heureka on suomalainen tiedekeskus Vantaan Tikkurilassa. Tiedekeskuksen tarkoituksena on tieteellisen tiedon ymmärrettävyyden lisääminen ja tiedeopetuksen menetelmien kehittäminen. Nimi Heureka viittaa Arkhimedeen sanomaksi arveltuun lauseeseen ”Olen keksinyt sen!”
Ankkarock ja Tikkurila-festivaali

Ankkarock oli jokavuotinen, useimmiten elokuun alussa Vantaan Korsossa järjestetty rock-festivaali. Tapahtuma alkoi vuonna 1989 ilmaiskonserttina ja järjestettiin sen jälkeen vuosittain. Viimeinen Ankkarock juhlittiin vuonna 2010.
Uudempaa vantaalaista kesäfestivaaliperinnettä edustaa vuodesta 2014 lähtien heinäkuun loppupuolen viikonloppuna Hiekkaharjun urheilukentällä järjestetty Tikkurila-festivaali.[77][78]
Vantaan musiikkijuhlat
Vantaan barokki -niminen festivaali järjestettiin kuutenatoista kesänä ennen kuin se lakkautettiin vuonna 2008. Vuonna 2010 perustettiin Vantaan musiikkijuhlat, joka jatkaa Vantaan barokin perinnettä ainakin siinä mielessä, että sekin painottaa vanhaa musiikkia. Uuden festivaalin kattama ajanjakso on kuitenkin laajempi, ja taiteellisen johtaja Markku Luolajan-Mikkolan mukaan siellä keskitytään ennemmin periodisoittimiin kuin mihinkään tiettyyn aikakauteen.[79]
Konserttitalo Martinus
Martinlaaksossa sijaitseva vuonna 1987 valmistunut konserttitalo Martinus tarjoaa tiloja erilaisille tapahtumille kokouksista ja seminaareista kulttuuritilaisuuksiin.
Hyvän akustiikan ansiosta konserttisalissa on tehty monia nauhoituksia äänitteitä varten. Salissa on tehty runsaasti myös tv-nauhoituksia. Katsomopaikkoja salissa on 410 henkilölle, joista kuusi on invalidipaikkoja. Konserttitalon lämpiössä on mahdollisuus järjestää pienimuotoisia konsertteja ja muita tapahtumia. Martinus on Markku Johanssonin johtaman Vantaan viihdeorkesterin kotisali.
Myyrmäkitalo
Läntisellä Vantaalla olevassa Myyrmäkitalon monitoimikeskuksessa sijaitsevat muun muassa pääkirjastotason palveluja tuottava Myyrmäen kirjasto (toinen vastaava Vantaalla on Tikkurilan kirjasto), Vantaan taidemuseo Artsi ja 188-paikkainen nousevakatsomoinen auditorio. Auditoriossa toimii elokuvateatteri Kino Myyri. Keskuksen opetustilojen pääkäyttäjiä ovat Vantaan kuvataidekoulu, Vantaan aikuisopisto ja monet harrastekerhot. Syksyllä 1993 valmistunut monitoimikeskus sijaitsee lähellä Myyrmäen asemaa ja kauppakeskus Myyrmannia.
Tunnettuja vantaalaisia kuoroja ja yhtyeitä

Vantaan viihdeorkesteri
Tikkurilan Soittokunta
Katujen Äänet
Shiraz Lane
Melrose
Mind of doll
Passionworks
Pintandwefall
Wedding Crashers
Vantaan Kamarikuoro
NaisSound
Ruokakulttuuri
Vantaan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lohilaatikko, lohikeitto ja lohitäytteinen vol-au-vent.[80]
Matkailu

Vantaan suosituin nähtävyys on tiedekeskus Heureka (318699 kävijää vuonna 2011).[8] Muita nähtävyyksiä ovat:
Helsingin pitäjän kirkonkylä[8] ja Vantaan Pyhän Laurin kirkko (1460)
Helsinki-Vantaan lentoasema (1952)
Hotelli Vantaa, ja sen viihderavintola Tulisuudelma[8][81]
Kuusijärven ulkoilukeskus[8][82] ja Sipoonkorven kansallispuisto
Myyrmäen kirkko (Juha Leiviskä, 1984)
Seutulan kappeli
Sotungin kylä[8]
Suomen ilmailumuseo[8][83]
Teatteri Vantaa
Vantaan kaupunginmuseo[8] (Tikkurilan vanhassa asemarakennuksessa)
Vantaan taidemuseo Artsi[8] (Myyrmäkitalossa)
Vantaankoski ja Kuninkaantie[8]
Viihdekeskus Flamingo ja Kauppakeskus Jumbo[8]
Ystävyyskaupungit
Vantaalla on 12 ystävyyskaupunkia:[8]

Askim, Norja (1951)
Frankfurt (Oder), Saksa (1987)
Huddinge, Ruotsi (1951)
Jinan, Kiina (2001)
Kinešma, Venäjä (1969)
Lyngby-Taarbæk, Tanska (1951)

Matte Yehuda, Israel (1967)
Mladá Boleslav, Tšekki (1978)
Rastattin piirikunta, Saksa (1968)
Salgótarján, Unkari (1976)
Seyðisfjörður, Islanti (1980)
Słupsk, Puola (1987)

Katso myös
Vantaan nuorisovaltuusto
Luettelo tunnetuista vantaalaisista
Luettelo Vantaan julkisista taideteoksista
Lähteet
Citation error, replace with{{cite book| title = Vantaan väestö 2014/2015| publisher = Vantaan kaupunki| year = 2015| isbn = 978-952-443-499-7| format = [ online version] (PDF)| accessdate = 8.1.2016}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Georg Haggren, Petri Halinen, Mika Lavento, Sami Raninen ja Anna Wessman| title = Muinaisuutemme jäljet| publisher = Gaudeamus| year = 2015}}
Viitteet

Aiheesta muualla

Kirjallisuus
Citation error, replace with{{cite book| author = Leskinen, Sirpa & Pesonen, Petro| title = Vantaan esihistoria| location = Vantaa| publisher = Vantaan kaupunki| year = 2008| isbn = 978-952-443-255-9}}

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit


Edie Britt (aikasemmin Williams, McLain ja Roswell) on fiktiivinen hahmo ABC:n televisiosarjassa Täydelliset naiset. Nicollette Sheridan esitti Edieta sarjan pilottijaksosta hahmon kuolemaan saakka. Sarjassa Edie oli yksi fiktiivisen Wisteria Lanen asukkaista; hän asui osoitteessa 4362 Wisteria Lane, Fairview, Eagle State.[1] Edie työskenteli kiinteistövälittäjänä. Naimisissa Edie on oli kolmesti; Charles McLainin, Umberto Roswellin sekä Dave Williamsin kanssa. Sarjan aikana Ediella oli myös useita suhteita sarjan muiden hahmojen ex-miesten tai aikaisempien rakastajien kanssa.

Kehitys ja näyttelijän valinta

Edie Britt kirjoitettiin aluksi vain vierailevaksi hahmoksi. Näyttelijätär Nicollette Sheridan koe-esiintyi aluksi Bree Van de Kampin rooliin, joka on yksi sarjan päähenkilöistä,[2] mutta valittiin kuitenkin Edien rooliin helmikuussa 2004.[3] 11. elokuuta, Sheridanin julkaistiin liittyneen sarjan ensimmäisen kauden päähenkilökaartiin.[4] Vaikka hahmo osoittautuikin fanien ja kriitikoiden keskuudessa suosituksi,[2][5] Sheridanin rooli pysyi sarjassa vain pienessä osassa ensimmäiset kaksi tuotantokautta. Sarjan luoja Marc Cherry halusi Edien pysyvän "vain muiden naisten elämien monimutkistajana."[5] Vaikka Sheridan ajatteli Edieta sarjan viidentenä kotivaimona Susan Mayerin, Breen, Lynette Scavon ja Gabrielle Solisin lisäksi - sarjan alkuteksteissä Edie ei sisältynyt kotivaimojen joukkoon.
Marcia Crossin jäädessä äitiyslomalle, hänen hahmonsa Bree ei esiintynyt useassa jaksossa sarjan kolmannella kaudella. Edien hahmo nousi parempaan asemaan, jotta sarjan jokaisessa jaksossa olisi neljä pääosassa olevaa tarinaa. Tämän aikana hahmon "ylimmät kerrokset kuoriutuivat ja hahmo kehittyi syvemmälle tasolle."[6] Crossin paluusta huolimatta Edie pysyi tärkeämmässä roolissa sekä neljännellä että viidennellä kaudella; aina hahmon kuolemaan saakka.
Poislähtö
Helmikuussa 2009 julkistettii, että Sheridan jättäisi sarjan hahmonsa kuoltua auto-onnettomuuden jälkeiseen sähköiskuun.[7][8][9] Cherry vahvisti usean fanien suosikin kuoleman sarjan viidennen kauden alussa, syyskuussa 2008.[10] Huhut kulissien takaisista ongelmista Sheridanin kanssa ja hänen kiistelynsä Cherryn kanssa johtivat hahmon lähtöön.[11][7] Sheridan kommentoi Edien tappamisen "olleen uskalias päätös, jolla voi olla tuhoisat seuraukset," ja myönsi tunteneensa Cherryn syrjineen häntä sarjassa ollessaan.[12] Cherry väittää syyn Edien kuolemaan olleen sarjan budjetin pieneneminen.[13][14] Sarjan on raportoitu säästäneen noin 100,000 - 200,000 dollaria ilman Sheridanin palkan maksua.[15]
Esiintymiset
Kausi 1
Edie esiteltiin sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella sarjaeroajana, kaksi avioeroa takanaan sarjan alussa.[16] Edien ainut ystävä, Martha Hubert (Christine Estabrook) selittää että Ediella on poika, vaikkei tämä esiinnykkään sarjassa kuin vasta kolmannella kaudella. Sekä Edie, että Susan Mayer kiinnostuvat uudesta naapurista nimeltä Mike Delfino (James Denton),[16] joka luo parin välille jännitette, joka lopulta purkautuu Susanin polttaessa vahingossa Edien talon.[17] Edie on suruissaan kuullessaan, että Martha on murhattu ja osoittautuu ainoaksi Wisteria Lanen asukkaaksi joka toivoo tälle kunnollisia hautajaisia. Susan, joka tietää Marthan tienneen Susanin sytyttäneen Edien talon ja kirjoittaneen tapahtuneesta päiväkirjaansa, myöntää totuuden Edielle, joka käyttää Susanin syyllisyyttä hyväksi päästäkseen osaksi kotivaimojen pokeri-iltoja. Edie jatkaa Miken liehittelyä, vaikka Mike on kiinnostunut Susanista. Edie kuulee Susanin ja Miken muuttavan yhteen, eikä pidä asiasta lainkaan. Edie yrittää saada naiset vakuuttamaa Susanin siitä, että Mike on tälle vain pahaksi, mutta Susan on varma että Mike on hänelle se Oikea. Myöhemmin Susan saa selville ex-miehensä Karl Mayerin (Richard Burgi) pettäneen häntä Edien kanssa parin ollessa vielä naimisissa; tietoa hyväksi käyttäen Edie menee treffeille Karlin kanssa.[18]
Kausi 2
Toisella tuotantokaudella Edie alkaa seurustella Karlin kanssa ja Edie ja Susan ajautuvat moniin riitoihin Susanin ollessa parille kateellinen. Myöhemmin Edie löytää Karlin salkusta kihlasormuksen ja olettaa Karlin aikovan kosia. Totuus kuitenkin on, että Karl meni uudelleen naimisiin Susanin kanssa sairausvakuutuksen vuoksi. Kun Susan kertoo Karlille Edien aikovan kosia, Karl tajuaa haluavansa Edien ja kosii tätä. Susanin poikaystävä kertoo Edielle Susanin ja Karlin avioliitosta ja Edie suuttuu parille valehtelusta. Rangaistakseen Karlia ja Susania Edie käskee Karlia maksamaan hänelle mahtavat häät ja Susania toteuttamaan ne. Eräänä aamuna herätessään Edie huomaa Karlin olevan lähdössä matkalaukkujen kera. Edie saa selville, että Karlilla oli toinen nainen ja palkkaa yksityistetsivän saadakseen selville naisen henkilöllisyyden. Saadessaan selville naisen olevan Susan, Edie polttaa tämän kodin. Susan ja Mike aikovat mennä naimisiin, mutta Mike jää auton yliajamaksi toisen kauden viimeisessä jaksossa.
Kausi 3
Edie on Miken luona hakemassa cd-soitintaan kun Mike herää koomasta. Edie saa selville, että Mike ei muista mitään viimeisistä kahdesta vuodesta. Auttaessaan Mikea täyttämään tyhjät kohdat muististaan Edie syöttää Mikelle kauheita asioita Susanista, jonka vuoksi Mike alkaa uskoa ettei Susan rakastanut tätä ja ettei pari ollut onnellinen. Edie myöntää Mikelle pitävänsä tästä ja että häntä harmittaa kuinka Susan kohteli Mikea niin huonosti. Susan tulee sairaalaan tuomaan Mikelle kukkia, mutta saa parin kiinni harrastamasta seksiä. Edie ja Mike aloittavat suhteen, jonka vuoksi Susan on erittäin katkera Edielle. Edie eroaa Mikesta kun tämä pidätetään Monique Pollierin murhasta. Edien siskonpoika Austin McCann (Josh Henderson) saapuu asumaan tämän luokse. Austin alkaa seurustelle Susanin tyttären Julien kanssa, Austin kuitenkin pettää Julieta Breen tyttären Danielle Van de Kampin kanssa.
Edien poika, Travers esitellään ensimmäisen kerran tämän isän tullessa kaupunkiin kuukauden ajaksi. Carlos Solis lähentyy Traversin kanssa ja Edie ottaakin tästä kaiken hyödyn. Edie yrittää vietellä Carlosin, mutta Carlos kertoo ettei ole kiinnostunut. Pari kuitenkin päätyy yhteen, vaikka parin välillä ei olekaan aitoa rakkautta ja Carlos aloittaa suhteen ex-vaimonsa Gabriellen kanssa. Kauden lopuksi Edie lavastaa itsemurhayrityksensä.
Kausi 4
Kauden ensimmäisessä jaksossa selviää, että Edien itsemurhayritys oli lavastettu, jotta hän saisi Carlosilta huomiota. Carlos suostuu yrittämään suhdetta uudelleen, jolloin Edie saa selville Carlosin laittomasta tilistä, jolla on yhteensä noin 10 miljoonaa dollaria. Edie käyttää tietoa kiristääkseen Carlosia naimisiin kanssaan tietämättä tämän suhteesta Gabrielleen. Edie julkaisee parin kihlauksen, mutta saa tietää Carlosin suhteesta, Edien, Carlosin, Gabriellen ja Gabriellen uuden miehen Victor Langin (John Slattery) kärsiessä samasta sukupuolitaudista. Edie palkkaa yksityisetsivän vakoilemaan Carlosia ja Edita ja ottamaan kuvia parista. Edie aikoo kostaa kertomalla IRS:lle Carlosin laittomasta tilistä. Edie saa tietää Carlosin siirtäneen rahansa ja sulkeneen laittoman tilinsä jolloin hän näyttää kuvat Victorille, tietäen tämän kostavan. Edie vihjaa poliiseilla Gabriellen ja Carlosin saattavan olla syyllisiä Gabriellen miehen Victorin yllättäen kadottua. Tornado on iskemässä Wisteria Lanelle ja Carlos ja Gabrielle suunnittelevat katoamista. Edie saa kuitenkin käsiinsä kansion, jossa on tiedot Carlosin pankkitilistä. Gabrielle ja Edie tappelevat kansiosta, mutta kova tuuli vie paperit pian mukanaan. Kaksikko joutuu menemään suojaan Edien lattian alla olevaan suojaan ja siirtämään erimielisyytensä pois. Carlos sokeutuu tornadon aikana.
Edie saa selville Carlosin antaneen tälle tekojalokiviä parin ollessa yhdessä ja kertoo sen vuoksi Gabriellelle että Carlosin sokeus on pysyvää. Kun Breella ja Orson Hodgella on avio-ongelmia, Edie antaa Orsonin asua luonaan. Edie jakaa Orsonin kanssa pikaisen suukon molempien ollessa juovuksissa, jonka Bree valitettavasti näkee. Breen kysellessä Edieltä suudelmasta, Edie sanoo ettei se merkinnyt mitään. Bree kuitenkin läpsäisee Edietä jolloin parin välille syntyy riitaa; Bree sabotoi Edien bisnestä vainoamalla mahdollisia talon omistajia ja Edie valittaa Orsonille Breesta. Edie saa selville, että Breen vauva on oikeasti Austinin ja Daniellen ja uhkaa paljastaa hänet, jollei Bree tee niin kuin Edie käskee. Bree kertoo ystävilleen valeraskaudestaan ja Edien uhkailuista. Kotiäidit kohtaavat Edien ja pakottavat tämän muuttamaan pois Wisteria Lanelta. Muuttaessaan Edie soittaa Traversille ja sanoo aikovansa viettää tästä lähin paljon enemmän aikaa tämän kanssa.
Kausi 5
Edie palaa Wisteria Lanelle viisi vuotta myöhemmin uutena naisena. Kotivaimojen huomatessa eron Ediessa, he ystävystyvät tämän kanssa uudelleen. (Viides kausi sijoittuu ajalle viisi vuotta neljännen kauden jälkeen.) Ediellä on uusi mies Dave WIlliams, joka kannustaa Edieta tulemaan hyvin toimeen naapureiden kanssa. Dave kidnappaa Karen McCluskeyn kissa tämän oltua ilkeä Edielle ja palauttaa kissan vasta Karenin pyydettyä anteeksi. Daven lääkäri saapuu Fairviewhin ja lähestyy Davea White Horse nimisellä klubilla, mutta Dave kuristaa tämän ja sytyttää rakennuksen palamaan. Selviää, että Dave meni naimisiin Edien kanssa vain muuttaakseen Wisteria Lanelle ja kostaakseen Mikelle, joka oli auto-onnettomuudessa jossa Daven vaimo ja tytär kuolivat. Edie alkaa huomata Daven käytöksessä outoja asioita ja ettei tämä enää osoita huomiota Edielle. Yhtenä yönä Edie herää ja näkee Daven puhuvan itselleen. Edie haluaa tietää miksi Dave käyttäytyy niin oudosti jolloin Dave kertoo olleensa naimisissa ennen Edien tapaamista ja että hänen vaimonsa kuoli. Edie raivostuu Davelle ja heittää tämän ulos talosta. Edie ottaa kuitenkin Daven pian takaisin ja antaa tälle anteeksi.
Kaupassa ollessa Edie tarkkailee Daven ja isä Drancen keskustelua. Epäillessään miehensä motiiveja Edie alkaa tutkia tämän menneisyyttä isä Drancen kutsuttua Davea herra Dashiksi. Edie menee paikallisen sanomalehden painopisteeseen ja pyytää tietoa Daven perheestä ja saakin selville, että Daven vaimo ja tytär kuolivat auto-onnettomuudessa. Edie haluaa tietää lisää Daven menneisyydestä ja saakin käsiinsä uutisartikkelin kohtalokkaasta auto-onnettomuudesta ja saa selville miehensä aikeet. Yrittäessään soitta Mikelle varoittaakseen tätä Davesta, Dave lähes kuristaa Edien. Edie pääsee karkuun autoonsa, jolla hän lähes törmää Orsoniin ja törmää sähkötolppaan. Päästessään ulos autosta sähkölinja on katkennut ja auton alla on vettä. Edie astuu vesilätäkköön, saa sähköiskun ja kuolee minuutteja myöhemmin.
Kuolemanjälkeiset esiintymiset
Edie esiintyy pikaisesti jaksossa "Everybody Says Don't" Daven hallusinaationa sanomalla Daven tapposuunnitelmaa tylsäksi ja sen sijaan tappaa M.J.:n heti paikalla. Viidennen kauden jaksossa 19 (Look Into Their Eyes and You See What They Know) Edie kertoo Mary Alicen sijaan jakson päätyttyä mietteitä tuonpuoleisesta katsottuna.
Lähteet

Luokka:Täydelliset naiset -sarjan hahmot