Kauniit ja rohkeat () on yhdysvaltalainen saippuasarja, jonka ensimmäinen jakso näytettiin kotimaassaan 23. maaliskuuta 1987. Sen luojat ja alkuperäiset tuottajat olivat William J. Bell ja Lee Phillip Bell, joiden työtä on myös toinen suosittu saippuasarja Tunteita ja tuoksuja (The Young and the Restless). Sarjaa tuottaa Bell-Phillip Television Productions Inc., ja sitä esitetään CBS-televisiokanavalla, yksi, noin 20 minuutin[1] jakso joka arkipäivä.
Sarjalla on yli 26 miljoonaa katsojaa yli sadassa maassa.[2] Italiassa sitä lähetetään nimellä Beautiful, Ranskassa nimellä Amour, gloire et beauté, Belgiassa, Sveitsissä, Luxemburgissa ja Marokossa nimellä Top Models ja Ruotsissa Glamour sekä Yhdysvalloissa espanjaksi Belleza y poder.
Esittäminen Suomessa
Suomessa sarjan ensiesitys tapahtui Kolmoskanavalla 20. tammikuuta 1992 ja sarja siirtyi kanavauudistuksen jälkeen MTV3-kanavalle 1993. Kyseessä oli ensimmäinen Suomessa nähty päivittäinen saippuaooppera, ja se keräsi parhaimpina 1990-luvun vuosinaan enemmän katsojia kuin mikään muu televisio-ohjelma; sarjan suosio alkoi kasvaa jo vuoden 1992 syksyllä ja miljoonan katsojan raja meni rikki usein. Katsojien ikäjakauma oli laaja teineistä eläkeikäisiin; jopa valtioneuvos Johannes Virolainen tunnustautui sarjan ystäväksi. Useita Kauniiden ja rohkeiden näyttelijöitä vieraili 1990-luvun aikana Suomessa manageri Heikki "Hessu" Reijosen toimiessa matkojen järjestäjänä, ja vastavuoroisesti suomalaisten iltapäivä- ja viikkolehtien toimittajia kävi seuraamassa sarjan kuvauksia Yhdysvalloissa.[3]
Kauniit ja rohkeat -sarjan vastaava tuottaja Bradley Bell arvioi Iltalehden haastattelussa 1990-luvulla sarjan suosion perustuvan siihen, että roolihahmot olivat tavallisia ihmisiä, joihin katsojien oli helppo samastua. Ihmissuhteiden lisäksi sarjassa on käsitelty erilaisia ongelmia ja kipeitäkin aiheita, kuten insestiä, raiskausta ja asunnottomuutta. Bell korosti, että sarjan ensisijainen tarkoitus oli viihdyttää ja puhutella katsojia tunnetasolla.[3] Amerikkalaisen saippuaooppera-ohjelmatyypin uranuurtaja Suomessa oli ollut 1960-luvun lopulta 1970-luvun puoliväliin saakka kerran viikossa esitetty sarja Peyton Place, ja samalla linjalla olivat jatkaneet 1980-luvun maailmanlaajuiset suursuosikit Dallas ja sen hieman myöhemmin aloittanut kilpailija Dynastia. Jatkuvajuoniset perhesarjat ovat olleet eräänlainen ihmissuhdelaboratorio, jonka sekoituksia tarkkailemalla katsojat ovat ainakin kuvitelleet voivansa ymmärtää paremmin omia ja läheistensä ongelmia.[4]
Suomessa Kauniiden ja rohkeiden suosion ilmiömäisyys näkyi vahvasti esimerkiksi siinä, että  Väestörekisterikeskuksen mukaan 1990-luvulla 33 ja 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä vielä kahdeksan tyttövauvaa sai etunimekseen Brooke. Lisäksi Carolineksi kastettiin vuoteen 2009 mennessä lähes tuhat tyttöä. [3] Toisaalta Ridge-nimen sai Suomessa vain kolme poikaa.[5] Kauniiden ja rohkeiden saamat katsojaluvut olivat hieman yllättäviä siihen nähden, että 1980-luvun lopulta lähtien suomalainen katsojakunta oli kanavatarjonnan lisääntymisen myötä pirstoutunut eivätkä kaikki enää katsoneet kaikkea kuten television alkuaikoina.[4]
Sarjan suosio alkoi hiipua, kun MTV3 aloitti vuonna 1999 kotimaisen saippusarjan Salatut elämät, joka vei nopeasti Kauniiden ja rohkeiden aseman kanavan katsojamagneettina. Vielä keväällä 2000 sarjaa seurasi parhaimmillaan lähes 900 000 katsojaa, minkä jälkeen katsojaluvut ovat tippuneet huomattavasti. Nykyisin sarjaa seuraa päivittäin noin 200 000 suomalaista. Sarjaa on esitetty 18. marraskuuta 2013 alkaen yksi jakso päivässä.
Forrester Creations
Forrester Creations on Ericin ja Stephanien perustama muotitalo.
Hahmot
Eric Forrester
Forresterin perheen patriarkka ja Stephanien leski. Ericillä on kuusi lasta: Ridge, Thorne, Kristen ja Felicia yhdessä Stephanien kanssa ja Rick (oikeasti Eric Junior) ja Bridget avioliitostaan Brooken kanssa. Ericillä ja Stephaniella oli myös tytär Angela, joka on kuollut. Eric on lahjakas muotisuunnittelija, joka on perustanut Stephanien kanssa Forrester Creations -muotitalon. Hän on päättäväinen ja vahva persoona, jolle perheen yhtenäisyys ja lapset ovat hänen elämässään tärkeimmät asiat. Stephanien lisäksi hän on ollut naimisissa Brooke Loganin, Donna Loganin ja Sheila Carterin kanssa. Eric ja Ridge myivät Forrester Creations muotitalon liikemies Bill Spencerille, Forresterit saivat jäädä töihin entiseen yritykseensä. Eric on nykyään Forrester Creations -muotitalon toimitusjohtaja ja osaomistaja, 25% osuudellaan. Eric on edelleen vahvasti mukana muotitalon toiminnassa ja päätöksissä. Stephanien kuoleman jälkeen Eric seurusteli entisen miniänsä Taylor Hayesin kanssa, kunnes Taylor jätti tämän ja poistui kaupungista.
Ridge Forrester
Ridge on Ericin ja Stephanien vanhin poika. Ridgen oikea isä  on Massimo Marone. Ridge on Forrester Creations -muotitalon osaomistaja, 25 prosentin osuudellaan. Ridge on ollut naimisissa Carolinen, Brooken ja Taylorin kanssa, joista kahden viimeksi mainitun kanssa useampaan eri otteeseen. Hänellä on neljä lasta: Thomas, Steffy (Stephanie) ja Phoebe Taylorin kanssa ja Ridge Junior eli RJ Brooken kanssa. Hän pitää myös Hopea (joka on biologisesti Brooken ja Deaconin lapsi) omana tyttärenään, koska on kasvattanut tätä yhdessä Brooken kanssa. Ridgen entinen vaimo Caroline oli Bill Spencerin tytär. Ridge on erittäin lahjakas ja tunnettu muotisuunnittelija, joka on työskennellyt suurimman osan urastaan Forrester Creationsissa. Hän on päättäväinen ja temperamenttinen luonne, joka tuntuu useinkin pitävän itseään muita parempana. Lisäksi Ridge seurusteli vähän aikaan Ashley Abbottin kanssa. Ridge ja Brooke järjestivät seitsemännet häänsä huhtikuussa 2013, mutta Ridge jätti Brooken häämatkan aikana, ja liitto paljastui mitättömäksi. Ridge lähti kaupungista ja työskenteli yli vuoden Forrester Internationalin johtajana. Ridge palasi takaisin Los Angelesiin toukokuussa 2014.
Thorne Forrester
Thorne on Ericin ja Stephanien poika. Hän on Darlan aviomies ja heillä on tytär Alexandria. Darla kuoli auto-onnettomuudessa. Tämän jälkeen Thorne kihlautui Taylor Hayesin kanssa, mutta lopulta he erosivat kun Nick Marone astui Taylorin elämään. Myöhemmin Thorne ja Taylor yrittivät seurustelua uudelleen, mutta enimmäkseen Thorne on elänyt sinkkuna. Thornen tytär Alexandria, ”Aly”, on saapunut teini-ikäisenä takaisin kaupunkiin, ja työskentelee nyt Forrester Creationsissa, sekä seurustelee Forrester Creationsin valokuvaaja Oliver Jonesin kanssa.
Rick Forrester
Rick (Eric Junior) on Eric Forresterin ja Brooke Loganin poika. Rick on Forrester Creationsin pääjohtaja. Rick seurusteli Ridgen tyttären Phoeben kanssa. Kun Phoebe kuoli, hän alkoi seurustella tämän siskon Steffyn kanssa. Rick seurusteli ulkomailla asuessaan Ashley Abbottin kanssa. Rick on ollut myös naimisissa Amber Mooren kanssa ja näille syntyi myös lapsi, joka kuoli. Amber tuli aikanaan lapsenvahdiksi teinilapsille Rick ja Bridget. Sittemmin alaikäinen Rick ja täysi-ikäinen Amber ihastuivat toisiinsa. Amber alkoi odottaa lasta, mutta koska tämä oli ollut myös afrikan-amerikkalaisen Raymondin kanssa (roolia näytteli Usher), niin Amber ei tiennyt kumpi on isä. Rick ei tiennyt tätä ja Amber meni naimisiin Rickin kanssa, vaikka ei tiennyt oliko Rick isä. Amber poistui synnyttämään lapsensa äitinsä luokse, ettei mahdollinen salaisuus paljastuisi kaikille, jos isä olikin tummaihoinen Raymond. Amberin lapsi kuoli ja hän hautasi sen aavikolle. Samaan aikaan Amberin serkku Becky synnytti lapsen, jota Becky ei halunnut ja Amberin äiti osaltaan edesauttoi serkuksia päätymään ratkaisuun, että Amber kasvattaa Beckyn lapsen omanaan. Amber palaa kotiin lapsen kanssa, joka kastetaan Ericiksi (Little Eric). Myöhemmin totuus paljastuu, että lapsi ei ole Amberin ja Amber jää valheistaan kiinni. Becky kuolee syöpään ja Rick ja Amber päättävät adoptoida Ericin. Oikea isä, Deacon Sharpe, ilmaantuu kuvioihin ja asiat mutkistuvat. Huoltajuus annetaan biologiselle isälle ja Amber saa jakaa huoltajuuden tämän kanssa tai olisi muutoin menettänyt lapsen. Rick on seurustellut useiden naisten, kuten Caitlin Ramirezin, Steffy Forresterin, Phoebe Forresterin, Taylor Hayesin, ja Maya Avantin kanssa. Tällä hetkellä hän on kuitenkin naimisissa Forrester Creationsin muotisuunnittelija Caroline Spencerin kanssa. Carolinella on kuitenkin molemminpuolinen ihastus Ridge Forresterin kanssa, ja Rick puolestaan on jatkanut suhdettaan Maya Avantin kanssa.
Brooke Logan
Brooke on Stephen ja Beth Loganin vanhin lapsi. Brooke on ollut naimisissa kolmen Forresterin perheen miehen kanssa (Ridgen, Ericin ja Thornen), sekä Nick Maronen ja Whip Jonesin kanssa. Hänellä on ollut muitakin miessuhteita. Brookella on viisi lasta: Rick ja Bridget Ericin kanssa, Ridge Junior eli R.J. Ridgen kanssa, Jack Nick Maronen kanssa ja Hope Deacon Sharpen kanssa. Deacon Sharpe oli Bridgetin aviomies, ja hänellä ja Brookella oli salasuhde. Jack on Brooken ja Nick Maronen biologinen lapsi, mutta Taylorin kantama ja synnyttämä. Brooke ja Ridge palasivat taas yhteen ja järjestivät seitsemännet häänsä huhtikuussa 2013. Ridge kuitenkin jätti Brooken häämatkan aikana, ja liitto paljastui mitättömäksi. Nyt Brookella on vispilänkauppaa lankonsa Bill Spencerin kanssa. Brooke Logan on lahjakas kemisti, joka kehitti BeLieF-yhdisteen – aineen, joka tekee tekstiilit rypistymättömiksi. Kun Deacon palasi kaupunkiin, hänellä ja Brookella oli säpinää. Nykyisin Brooke on sinkku, mutta hänellä on taas säpinää Billin kanssa. Brooke ja Bill menivät lopulta naimisiin. Nykyään Brooke on kihloissa Ridgen kanssa.
Donna Logan
Donna on Brooke Loganin pikkusisko ja oli naimisissa Eric Forresterin kanssa. Eric ja Donna adoptoivat Donnan ja Justin Barberin pojan Marcuksen. Donna on työskennyllyt Forrester Creationsilla mallina. Donna jätti Ericin äitinsä kuoltua, mistä Donna syytti Stephanieta. Donna meni naimisiin nuoruudenrakkautensa ja Marcuksen biologisen isän Justinin kanssa, mutta he erosivat. Tämän jälkeen hän alkoi tapailla Nick Maronea, joka oli myös Pam Douglasin ihastuksen kohteena. Nick kuitenkin poistui kaupungista, jonka jälkeen Donna ei ole tapaillut ketään. Donnalla on kuitenkin edelleen lämpimiä tunteita entistä aviomiestään Ericiä kohtaan.
Katie Logan Spencer
Katie on Brooke ja Donna Loganin nuorin sisar. Katie Logan työskenteli aiemmin Forresterilla PR-vastaavana. Katie seurusteli Nick Maronen kanssa, mutta he erosivat ja Katie tutustui liikemies Bill Spenceriin ja he alkoivat seurustella ja menivät kihloihin ja naimisiin. Bill Spencer sai vallattua Forrester Creationsin itselleen ja teki Katiesta toimitusjohtajan. Katie ja Bill saivat pojan, William Logan "Will" Spencerin. Katie ja Bill olivat pitkään yhdessä, kunnes Bill petti Katiea tämän sisaren Brooken kanssa. Tämän tultua julki Katie jätti Billin ja sai avioerossa 1 % Billin Spencer Publications -yrityksestä. Billin sisaren Karenin avustuksella Katiesta tuli Spencerin toimitusjohtaja. Katie oli kihloissa Ridge Forresterin kanssa, suhde kuitenkin päättyi Ridgen ja Caroline Spencerin suhdeen alettua. Katie jätti Ridgen, palasi yhteen Billin kanssa, ja he menivät uudelleen naimisiin.
Steffy Forrester Spencer
Steffy on Ridgen ja Taylorin tytär. Steffylla oli kaksoissisar Phoebe, joka kuoli auto-onnettomuudessa. Steffy ihailee mummoaan, kaimaansa Stephanieta. Steffy työskentelee nykyisin Forrester Creationsilla PR-vastaavana. Steffy on seurustellut Donnan pojan Marcuksen kanssa ja ollut kihloissa Rickin kanssa. Steffy on ollut myös ihastunut Bill Spenceriin. Steffy yrittää häätää Loganit Forrester Creationsista. Steffy on ollut naimisissa Liam Spencerin kanssa, ja hän odotti Liamille lasta. Steffy sai kuitenkin keskenmenon, josta seurasi komplikaatio. Komplikaation vuoksi Steffy ei voi enää ikinä saada lapsia, ja tämän vuoksi hän jätti Liamin ja häipyi Pariisiin. Steffy pyysi Liamia menemään yhteen Hopen kanssa, koska ajatteli, että Hope pystyisi tarjota Liamille onnellisen avioliiton ja perheen. Steffy vieraili perheensä luona muutaman kerran, ja palasi vakituisesti takaisin lokakuussa 2015. Steffy oli jälleen kiinnostunut Liamista, joka oli parhaillaan suhteessa Ivy Forresterin kanssa. Steffy ja Liam menivät lopulta uudelleen naimisiin.
Deacon Sharpe
Deacon Sharpe on Hope Loganin, sekä Eric Sharpen, isä. Rick Forrester jäljitti tämän ja Amber Forresterin kasvattilapsen Pikku Ericin biologisen vanhemman, Deaconin Los Angelesiin, halutessaan estää Amberin ja C.J. Garrisonin häät. Deaconille tuli suhde Amberin kanssa, ja huijasi samanaikaisesti tähän rakastuneen Rickin sisaren, Bridget Forresterin, naimisiin kanssaan. Naimisissaoloaikanaan Deaconille tuli suhde Bridgetin äidin Brooke Loganin kanssa. Deacon ja Brooke saivat lapsen, Hope Loganin. Deacon tapasi Thorne Forresterin entisen vaimon Macy Alexander Forresterin tukiryhmässä, ja he rakastuivat, ja menivät naimisiin. Deacon ja Macy taistelivat sekä Amberia että Brookea vastaan tämän lasten huoltajuudesta. Deacon ja Macy saivat Ericin huoltajuuden, jonka jälkeen Macy joutui koomaan rikollisten tiputettua kattokruunun tämän päälle, ja myöhemmin kuoli. Amber palasi Ericin äitihahmoksi, ja Deacon palasi suhteeseen Bridgetin kanssa. Deacon ryhtyi suhteeseen Jacqueline "Jackie" Maronen kanssa. Deacon poistui lopulta kaupungista, ja ilmestyi myöhemmin Genoa Cityyn, jossa Amber Forrester asui. Genoa Cityssä ollessaan Deacon joutui vankilaan, josta Bill Spencer järjesti tämän ulos, halutessaan estää poikansa Liam Spencerin häät Deaconin tyttären Hopen kanssa. Tapahtuma onnistui, ja Hopen ja Liamin häät epäonnistuivat. Deacon poistui kaupungista, ja palasi myöhemmin, sekä tapasi Quinn Fullerin. Deacon pyrki palaamaan yhteen Brooken kanssa, ja päätyi kuitenkin lopulta yhteen Quinn on naimisissa Eric forrester kanssa.
Bill Spencer Jr
Bill on liikemies joka omistaa 49 prosenttia Spencer Publications -yrityksestä, muotilehdestä ja tv-kanavasta. Karen Spencer omistaa 50 prosenttia yrityksestä ja Katie Logan Spencer yhden prosentin. Bill osti Forrester Creationsin ja meni naimisiin Katie Loganin kanssa. Steffy sai Billin myymään Forrester Creationsin takaisin Forrestereille. Billillä on kolme lasta, aikuiset pojat Liam Spencer ja Wyatt Fuller, sekä vauvaikäinen Will Spencer Katien kanssa. Lisäksi Billin käly Brooke odotti tälle lasta, mutta sai keskenmenon. Billin isä oli Bill Spencer, Sr. Karen Spencer, ja edesmennyt Caroline Spencer Forrester, ovat Billin sisaria. Caroline Spencer on Billin sisarentytär. Ollessaan naimisissa Katien kanssa, Billillä oli suhde Brooken kanssa. Saatuaan selville, Katie erosi Billistä ja kaappasi Karenin avulla Spencer Publicationsin toimitusjohtajan paikan itselleen. Bill ja Brooke seurustelivat ja menivät kihloihin, kunnes Ridge palasi kaupunkiin. Bill ja Brooke erosivat, ja Bill ja Katie palasivat yhteen ja menivät jälleen naimisiin.
Liam Spencer
Liam tuli Los Angelesiin etsimään isäänsä, joka paljastui Billiksi. Liam on nyt töissä isänsä firmassa Spencer Publicationsissa. Liamilla ja Amberilla oli suhde, jonka jälkeen Amber huijasi odottavansa Liamille lasta. Marcus paljastui kuitenkin lapsen isäksi. Liam on syvästi rakastunut Hope Loganiin, ja he ovat kihloissa. Hope ja Liam erosivat väärinkäsitysten vuoksi, ja Steffy huijasi itsensä naimisiin Liam Spencerin kanssa. Lopulta he erosivat ja Hope ja Liam yrittivät jälleen mennä naimisiin, mutta Steffy paljasti olevansa Liamille raskaana. Nyt Steffyn lähdettyä Pariisiin ja jätettyä Liamin keskenmenon jälkeen Liam on palannut yhteen tosirakkautensa Hopen kanssa. Kaupunkiin saapunut Wyatt Fuller paljastui Liamin velipuoleksi. Hope seurusteli sekä Liamin, että Wyattin kanssa aikansa, ja lopulta meni naimisiin Wyattin kanssa, ja alkoi odottamaan tälle lasta.
Caroline Spencer Forrester
Caroline on Karen ja Danielle Spencerin tytär, ja Bill ja Caroline Spencerin sisarentytär. Caroline on nimetty edesmenneen tätinsä, äitinsä kaksoissisaren, mukaan. Liam Spencer ,Wyatt Fuller ja William Spencer ovat Carolinen serkkuja. Caroline on muotisuunnittelija, joka muutti kaupunkiin New Yorkista. Brooke tarjosi hänelle töitä Forresterilta, toivoen samalla että Rickin ja tämän välille tulisi säpinää. Myös Thomas kiinnostui Carolinesta. Seurusteltuaan jonkin aikaa Thomasin kanssa, Caroline lopulta valitsi Rickin. Tilanne mutkistamaan saapui kuitenkin katujen kasvatti Maya Avant, josta Rick kiinnostui heti ensitapaamisella. Caroline ja Rick menivät lopulta naimisiin. Parhaillaan Carolinella on kuitenkin molemminpuolinen ihastus Rickin velipuoli Ridge Forresterin kanssa.
Pamela ”Pam” Douglas
Pam on edesmenneen Stephanie Forresterin sisar, ja inhoaa Loganin perhettä. Pam oli kihloissa Brooken, Katien ja Donnan isän Stephen Loganin kanssa, mutta he erosivat. Tämän jälkeen Pam ihastui Nick Maroneen. Nyt Pam työskentelee Forresterilla sihteerinä yhdessä Donna Loganin kanssa. Pam on ihastunut Ericiin.
Maya Avant Forrester
Maya on näyttelijä ja Dayzeen vanha ystävä heidän yhteisiltä ajoiltaan katujen kasvatteina. Dayzee on myös ollut syyttömänä vankilassa. Maya saapui Dayzeen kahvilaan kohtaamaan tämän ja vaati saada tietää, missä hänen vauvansa on. Maya antoi aikoinaan synnyttämänsä vauvan adoptoitavaksi, ja Dayzee kertoi lopulta Mayalle että vauva on kuollut. Tästä toivuttuaan Maya ihastui Rick Forresteriin, jota piti aluksi kodittomana. Rick seurusteli kuitenkin aluksi Caroline Spencerin kanssa, mutta jätti tämän ja aloitti suhteen Mayan kanssa. Mustasukkainen Caroline järjesti Mayan ja Carterin samaan websarjaan, jotta näille tulisi vipinää. Maya ja Carter menivät lopulta kihloihin, ja Rick ja Caroline menivät naimisiin. Parhaillaan Carolinella ja Ridge Forresterilla on kuitenkin molemminpuolinen ihastus, ja Rick ja Maya lämmittävät jälleen suhdettaan.
Carter Walton
Lakimies Carter ilmestyi sarjaan tapaamaan adoptioveljeään Marcusta. Myöhemmin hän tapasi Mayan, ja ihastui tähän. Mayalla oli jo kuitenkin tunteita Rick Forresteria kohtaan. Carter on myös aloitteleva näyttelijä, ja Caroline järjesti tämän Mayan kanssa samaan websarjaan, jotta heille tulisi vipinää.
Wyatt Spencer
Wyatt on Bill Spencerin ja Quinn Fullerin poika. Hope näki tämän alasti suihkussa metsässä jonka jälkeen Hope kaatui metsässä, ja mies pelasti tämän. Myöhemmin Wyatt jäljitti Hopen ja pyysi tätä treffeille. Hope huomasi Wyattilla olevan samanlainen miekkakoru kuin Billillä ja Liamilla, ja paljastuikin, että korun suunnitellut Quinn ja Bill olivat nuoruudenrakastettuja ja Bill on Wyattin isä. Quinn on tiennyt asiasta koko ajan, mutta halusi suojella Wyattia Spencerin perheeltä, ja ei pidä nyt Hopesta tämän sekaannuttua heidän asioihin.
Quinn Fuller Forrester
Quinn on omaa yritystään, Quinn Artisan Jewelersia, johtava korusuunnittelija. Quinnilla on poika Wyatt Fuller, Bill Spencerin kanssa. Quinn ei pidä Hopesta, koska tämä auttoi Wyattin isän selvittämisessä. Quinnin yritys on solminut yhteistyösopimuksen Forrester Creationsin kanssa. Quinnilla oli vispilänkauppaa Ericin kanssa, ja myöhemmin päätyi jälleen suhteeseen Brooke Loganin kanssa kihloissa olevan Bill Spencerin kanssa. Myöhemmin hän rakastui, ja meni naimisiin Deacon Sharpen kanssa. Liitto ei kuitenkaan kestänyt, ja Quinn yritti mm. tappaa Deaconin. Quinn myös piti muistinsa menettänyttä Liam Spenceria erossa perheestään, ja yritti saada tämän rakastumaan itseensä. Lopulta Quinn ja Eric rakastuivat, ja menivät vasten Forresterin suvun tahtoa vastaan naimisiin.
Ivy Forrester
Ivy Forrester on John Forresterin tytär, Eric Forresterin veljentytär, ja Jessica Forresterin sisar. Ivy on ammatiltaan korusuunnittelija. Ivy saapui Los Angelesiin, ja aloitti työskentelyn Forrester Creationsissa, ja seurustelee parhaillaan Hope Loganista eronneen Liam Spencerin kanssa.
Nicole Avant Forrester
Nicole Avant Forrester on Maya Avant Forresterin sisar, ja Julius ja Vivienne Avantin tytär. Nicole saapui tapaamaan sisartaan Mayaa tammikuussa 2016 kuultuaan tämän menestyksestä Forrester Creationsissa. Myöhemmin Nicole tapasi Zende Forrester Dominguezin. Zende on Ridgen siskon Kristen Forrester Dominguezin ja Tony Dominguezin adoptiopoika. Nicole ja zende aloittivat seurustelun, mutta myöhemmin Maya ja Rick pyysivät Nicolea kohdunvuokraukseen. Zende ei pystynyt hyväksymään tätä ja hän ja Nicole erosivat. Nicole synnyttää myöhemmin tytön, joka nimetään Elizabeth Nicole "Lizzy" Forresteriksi. Nicole ja Zende alkoivat tämän jälkeen seurustelmaan jälleen, Zenden jätettyä Sashan. Nicole ja Zende avioituivat syksyllä 2017.
Näyttelijät
Näyttelijät ja roolihahmot (Suomen esitysaikojen mukaisesti)

Satunnaisesti esiintyvät näyttelijät (Suomen esitysaikojen mukaisesti)

Poistuneet henkilöt (Suomen esitysaikojen mukaisesti)
Scott Turner Schofield – Nick
Ashlyn Pearce – Alexandria "Aly" Forrester
Texas Battle – Marcus Walton Forrester
Kristolyn Lloyd – Dayzee Leigh Forrester
Kim Matula – Hope Logan Spencer
Hunter Tylo – Dr. Taylor Hayes Forrester
Jon Hensley – Dr. Meade
Susan Flannery – Stephanie Forrester
Mykel Shannon Jenkins – Charlie Baker
Ronn Moss – Ridge Forrester (#1)
Adrienne Frantz – Ambrosia "Amber" Moore Forrester
Hillary B. Smith – Dr. Stacy Barton
Ashley Jones – Bridget Forrester
Edward & James Nigbor – Jack Marone
Jack Wagner – Dominick ”Nick” Marone
Lesley-Anne Down – Jacqueline "Jackie" Marone Knight
Brandon Beemer – Owen Knight
Patrick Duffy – Stephen Logan
Rick Hearst – Whip Jones, III
Sarah Brown – Agnes Jones
Kyle Lowder – Rick Forrester
Drew Tyler Bell – Thomas Forrester
Robin Riker – Beth Logan
Mackenzie Mauzy – Phoebe Forrester
Daniel McVicar – Clarke Garrison
William DeVry – Storm Logan
Eileen Davidson – Ashley Abbott
Antonio Sabato Jr. – Dante Damiano
Lorenzo Lamas – Hector Ramirez
Mick Cain – C.J. Garrison
Darlene Conley – Sally Spectra
Joseph Mascolo – Massimo Marone
Schae Harrison – Darla Einstein Forrester
Addison Hoover – Phoebe Forrester
Alex Hoover – Stephanie ”Steffy” Forrester
Colleen Dion – Felicia Forrester
Kayla Ewell – Caitlin Ramirez
Sydney Penny – Samantha Kelly
Shanelle Workman – Gabriella ”Gaby” Moreno Forrester
Ellen Wheeler – Sarah
Michelle Davison – Ruthanne Owens
Bryce Mouer – Rydy Delight
Greg Wrangler – Ronalg ”Ron” Deacon
Bryan Genesse – Rocco Carner
Diane Cstle – Roberta
Bobbie Phillips – Rhonda
William Dennis Hund – Ruben Kelly
Paul Satterfield – Pierce Peterson
Kabir Bedi – Omar Rashid
Lindsay Price – Michael Lai
Jim Hanna – Marty, pilot
Alejandra Florez – Marta
Rita Comez – Maria
Lauren Koslow – Margo Lynley Spencer
Emilio Rivera – Lucien Cortez
Luigi Amodeo – Lorenzo Barelli
Rosana DeSoto – Liliana Dominguez
Adam Huss – Lance
Marcio Rosario – Juan
Mary Kay Wolf – Joyce ”Joy” Jones
José´Eber – José´Eber
Joseph Campanella – Jonathan Young
Maitland Ward – Jessica Forrester
Rusell Todd – Jerry Birn
Jeff Talon – Jhon Castellanos
Brett Stmley – Jay Garvin
Todd McKee – Jacob ”Jake” McLaine
Monika Schnarre – Ivana Richards Vandervelt
Isabel Gomez Bassols – Isabel
Tristan Rogers – Hunter Jones
Ray Laska – Harvey Goldblatt
Shari Shattuck – Heather Thompson
Joseph Marcell – Hudson
Charles Grant – Grant Chambers
Lesley Woods – Grandma Helen Logan
Phyllis Diller – Gladys Pope
Alisa Reyes – Ginger
Gina Gallego – Gina Santana
Alex Kubik – Cantz
Charles Howerron – Frank Belkin
Fabio Lanzoni – Fabio Lanzoni
Connor Carmody – Eric Forrester III
Erik Estrada – Eduardo Dominguez
Dylan Neal – Dylan Shaw
Carrie Mitchum – Donna Logan
Stephen Shortridge – Dave Reed
Richard King – Daryl Sharpe
James Doohan – Damon Warwick
Matthew Cowles – Curtis Love
Alejandro De Hoyos – Curz Nuez
Jerry Ayres – Conway Weston
Scott Thompson Baker – Connor Davis
Lilly Melgar – Claudia Cortéz
Maria Diane – Claudette
Charlton Heston – Charlton Heston
Alan F.Smth – Charlie Weber
Chuck Walling – Charlie McClaine
Jeffrey Byron – Charles ”Chuck” Williams
Jack Armastrong – Chadwick ”Chad” Huffington
Paul Vato – Cesar
Shannon Burke Bradley – Catherine
Jessica Hopper – Caterina
Hemry Darrow – Carlos Nunez
Willow Cobenais – Caitlin
Kin Shriner – Brian Carey
Jeff Allin – Brian Burke
Dan Martin – Bradley Baker
Dorothy Lyman – Bonnie Roberts
Peter Brown – Blake Hayes
Nancy Burnett – Beth Logan (Elizabeth Henderson)
Jhon Brandon – Ben McClain
Paul H. Williams – Bailey Masterson
Jeff Van Atta – Ash
Arturo Sandoval – Arturo Sandoval
Anthony Addabbo – Tony Carrera (Rush), Jonny Carrera
Michael Sabatino – Anthony Armando
Nadine Velazquez – Anna
Judith Borne – Angela Forrester (huijari)/ Deveney Dixon
Sabtina Bryan – Alisa Cordova
Venus DeMilo Thomas – Alexandra
Rosemarie Thomas – Alex Simpson
Brian George – Ahmed
Paulo Benedeti – Antonio Dominguez
Gladys Jimenez – Carmen Arena
Joanna Johnson – Caroline Spencer Forrester
Courtnee Draper – Erica Lovejoy (Mary Warwick)
Victor Alfieri – Giovanni Lorenzano
Chris Robinson – Jack Hamilton
Ian Buchanan – James Warwick
Ashley Cafagna – Kimberly Fairchild
Tracey Bregman – Lauren Fenmore
Bobbie Eakes – Macy Alexander Sharpe
Sarah Buxton – Morgan DeWitt
Michael Swan – Myles Fairchild/ Adam Alexander
Linda Gray – Priscilla Kelly
Karim Prince – Raymond King #2
Usher – Raymond King #1
Marissa Tait – Becky Moore Garrison
Andrea Evans – Tawny Moore
Jim Storm – Bill Spencer
Daniel Smith – Zende Forrester Dominguez
Brian Gaskill – Oscar ”Ozzy” Marone
Michael Dietz – Mark McClaine
Tracy Lindsey Melchior – Kristen Forrester Dominguez
Adrienne Frantz – April Knight
Maeve Quinlan – Megan Conley
Justin Torkildsen – Rick (Eric junior) Forrester
Katso myös
Luettelo televisiosarjan Kauniit ja rohkeat henkilöistä
Luettelo Kauniiden ja rohkeiden poistuneista henkilöistä
Lähteet

Aiheesta muualla

Please use a more specific IMDb template. See the documentation for available templates.

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit


Tampere () on Suomen kaupunki ja Pirkanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Näsijärven ja Pyhäjärven rannoilla. Tampere on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin kunta ja lähikuntineen Suomen toiseksi suurin kaupunkialue. Tampere on myös asukasmäärältään Pohjoismaiden suurin sisämaakaupunki. Tampereen kaupungin väkiluku on [1] ja Tampereen keskustaajaman 330 711 asukasta.[2]
Tampereen keskustaajaman keskeisin osa sijaitsee järvi- ja harjualueella Näsijärven ja Pyhäjärven välisellä kannaksella, jonka läpi virtaa Tammerkoski Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tammerkosken putouskorkeus on 18 metriä. Sen rannoilla näkyvät punatiiliset tehdasrakennukset kertovat Tampereen teollisuushistoriasta. Tampere onkin historiallisesti Suomen ensimmäinen ja suurin teollisuuskaupunki. Tammerkosken koskimaisema on nimetty yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kustaa III perusti Tampereen 1779, mutta kaupunki alkoi kasvaa vasta 1800-luvun puolivälin jälkeen, kun siitä tuli merkittävä teollisuuskeskus. Varsinkin tekstiiliteollisuus oli mittavaa. Sittemmin teollisuustuotanto on muuttanut pois kaupungista, ja Tampereen talous on keskittynyt palveluihin ja korkean teknologian yrityksiin.
Tampere on myös kulttuuri- ja urheilukaupunki. Siellä toimivat Suomen vanhimpiin teattereihin kuuluvat Tampereen Teatteri ja Tampereen Työväen Teatteri. Museokeskus Vapriikissa on monia museoita ja näyttelyitä, mutta matkailullisesti merkittävin kohde on kuitenkin huvipuisto Särkänniemi. Populaarikulttuurissa Tampere tunnetaan erityisesti Manserock-nimen saaneesta musiikkityylistä. Paikallisruokana pidetään mustaamakkaraa. Tampereella pelaa useita urheilun pääsarjajoukkueita, ja kaupunkia pidetään usein suomalaisen jääkiekkoilun ”kehtona”. Kaupungin omat joukkueet ovat Ilves ja Tappara.
Tampere ja sen lähiseutu kuuluvat Satakunnan historialliseen maakuntaan. Alue kuului 1831–1997 Hämeen lääniin, ja se on aikojen saatossa useasti katsottu kuuluvaksi myös maakunnallisesti Hämeeseen. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa Uudessa Tietosanakirjassa Tampereen seutu on esitetty osaksi silloista Hämeen maakuntaa. Suunnilleen 1950-luvulta alkaen Tampere ja sen ympäristö alkoivat vakiintua omaksi Pirkanmaan maakunnakseen. Tampereesta muodostui itseoikeutetusti Pirkanmaan keskus, ja maakunnan rinnakkaisnimityksenä käytettiinkin sen alkuaikoina useasti – esim. 1968 julkaistussa Suomi-käsikirjassa – myös Tammermaata.
Maantiede
Sijainti ja pinta-ala

Tampereen kokonaispinta-ala on  neliökilometriä, josta maata on  neliökilometriä ja vettä  neliökilometriä.[3] Tampereen pohjoisin kohta sijaitsee Teiskon Vankavedessä, eteläisin Hervantajärven itäpäässä, itäisin Teiskon Paalijärven koilliskulmassa ja läntisin Haukijärven kaakkoiskulmassa.[4]
Tampereen korkein kohta sijaitsee Teiskon Kaanaassa. Koskelankorkea on 211 metriä merenpinnan yläpuolella. Alin kohta on Pyhäjärvessä olevassa syvänteessä Pyynikin saarten eteläpuolella. Se on 32 metriä merenpinnan yläpuolella.[4]
Vesistöt

Tampereen kunnan alueella on noin 160 järveä. Niistä kaksi kolmasosaa on alle kymmenen hehtaarin suuruisia. Yli 50 hehtaarin suuruisia järviä on noin kymmenen prosenttia. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi ja Pyhäjärvi.[5] Näsijärvi on Suomen 16. suurin järvi: se on 44 kilometriä pitkä, ja sen vedet ulottuvat Ylöjärven ja Ruoveden kuntiin. Se on muodostunut kolmesta suuresta selästä, Koljonselästä, Näsinselästä ja Vankavedestä.[6]
Näsijärven ja Pyhäjärven yhdistää noin 5400–6900 vuotta sitten syntynyt Tammerkoski, joka muodostui Pyynikinharjun matalimpaan kohtaan. Koskessa on kolme putousta, ja vesi tippuu Näsijärvestä Pyhäjärveen 18 metrin matkan.[7]
Tampereen kantakaupungin muita keskeisiä järviä ovat 145 hehtaarin laajuinen Särkijärvi, 142 hehtaarin Kaukajärvi, 83 hehtaarin Hervantajärvi, 64 hehtaarin Iidesjärvi ja 63 hehtaarin Tohloppi.[8]
Kallio- ja maaperä
Tampereen kaupungin maaperässä on poikkeuksellista alueen muihin kuntiin verrattuna moreenimuodostumien harjujen runsas määrä. Moreeni on Tampereen yleisin maalaji. Sen paksuus on yleisimmin 1–4 metriä.[9]
Tampereen kunnan pohjoisosien läpi kulkee Sisä-Suomen reunamuodostumavyöhyke ja eteläosissa on noin kilometrin levyinen saumaharju, joka kulkee luoteesta kaakkoon ja kohoaa 30–60 metriä ympäristöään korkeammalle. Sen osia ovat muun muassa Epilänharju ja Pyynikinharju.[9], jota sanotaan maailman korkeimmaksi soraharjuksi.[10]
Tampereen kallioperä muodostuu kiilleliuskeesta ja migmatiitista.[11] Tampereen rakennuskiviesiintymät ovat monipuoliset: perinteisen graniitin lisäksi löytyy runsaasti muun muassa kvartsidioriittia, tonaliittia, kiilleliusketta ja kiillegneissiä.[12]
Ilmasto
Suomi kuuluu boreaaliseen väli-ilmastoon. Tampereella ilmasto on pääosin mantereinen, mutta isot järvet tuovat siihen myös merellisiä vaikutteita. Tuuli puhaltaa vallitsevasti etelästä ja lounaasta.[13] Golfvirran vaikutuksesta myös Tampereen ilmasto on hieman lämpimämpi kuin muualla maailmassa vastaavilla leveyspiireillä. Heinäkuu on Tampereen lämpimin kuukausi, keskilämpötila on noin 16,0 celsiusastetta. Helmikuun keskilämpötila puolestaan on -7,3 celsiusastetta.[14]
Tampereella sataa keväällä keskimäärin 7–8 päivänä kuukaudessa, muulloin 10–11 päivänä kuukaudessa. Kuukauden sademäärä on helmikuussa 25mm, heinä- ja elokuussa yli 70mm.[15] Auringonpaistetunteja kertyy vuodessa keskimäärin 1661, ja kasvukauden pituus on 137 päivää.[16]
Näsijärvi on jäässä keskimäärin 140 päivää talvessa.[17]

Elävä luonto

Pirkanmaan ja samalla Tampereen metsät kuuluvat havumetsävyöhykkeen eteläboreaaliseen alueeseen.[18] Tampereen kaupungin omistamissa metsissä yleisin kasvupaikkatyyppi on tuore kangasmetsä.[19] Teiskon–Aitolahden alueella yleisin kasvupaikka on mustikkatyypin kangasmetsä, jota on noin 43 prosenttia metsistä. Lehtomaisia kankaita on noin 24 prosenttia, puolukkatyypin metsiä noin 13 prosenttia ja korpia noin 8 prosenttia metsistä.[20]
Tampere kuuluu viettokeitaiden vyöhykkeeseen. Useimmat suot ovat pienialaisia ja kapeita, ja ne ovat syntyneet moreeni- ja kalliomaaston painanteisiin, purojen varsille ja järvien rannoille. Yleisimmät suotyypit ovat rämeet ja korvet. Eniten soita on Tampereen koillisosissa.[9]
Suojelualueet
Tampereen kaupungilla omistaa luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettua alueita sekä Tampereella että jonkun verran myös muissa kunnissa. Näiden alueiden yhteispinta-ala on 593 hehtaaria. Alueet edustavat monipuolisia luontotyyppejä: vanhoja luonnonmetsiä, lehtoja, kosteikkoja, lintujärviä ja perhosniittyjä. Teiskon Vattulan luonnonsuojelualue on Tampereen suurin. Sen pinta-ala on 61 hehtaaria.[21]
Tampereen keskusta

Tampereen keskusta-alue sekä myös Pyynikin, Ylä-Pispalan ja Ala-Pispalan kaupunginosat sijaitsevat Pyhäjärven ja Näsijärven välisellä kannaksella. Näsijärveä ja Pyhäjärveä yhdistää Näsijärvestä lähtevä ja Tampereen keskustan halki virtaava valjastettu Tammerkoski, jonka putouskorkeus on 18 metriä. Kaupungin sijainti vesivoimaa tuottavan kosken partaalla kahden pitkän vesistöreitin välissä oli eräs tärkeimmistä virikkeistä sen perustamiseen 1770-luvulla.[22]
Tampereen keskustan kadut muodostavat tyypillisen ruutukaavan. Keskustan länsilaidalla kulkee pohjois-eteläsuuntainen puistokatu, Hämeenpuisto, joka johtaa Pyhäjärven rannasta lähelle Näsijärveä. Leveä Hämeenkatu johtaa itä-länsisuuntaisesti rautatieasemalta Hämeenpuistoon ja ylittää Tammerkosken Hämeensiltaa pitkin. Hämeenkadun suuntainen on myös keskusta-alueen pisin katu, Rautatienkadulta Pyynikille ulottuva Satakunnankatu, joka ylittää Tammerkosken Satakunnansiltaa pitkin. Tampereen Keskustori sijaitsee Tammerkosken länsirannalla lähellä Hämeensiltaa.[23] Tampereen liikenteellisenä keskipisteenä pidetään Kalevassa, Liisankallion kaupunginosassa sijaitsevaa Itsenäisyydenkadun, Teiskontien ja Kalevan puistotien risteystä.[24]
Historia

Varhaishistoria kaupungin perustamiseen

Tammerkosken seutu sai pysyvää asutusta noin 600-luvulla, jolloin lännestä tulleet uudisraivaajat asettuivat Takahuhdin viljelyspaikoille.[25] Tampereen seudun asutushistoria keskittyy Messukylän ja Pirkkalan pitäjiin, joiden yksittäisiä taloja sijaitsi kaupungin myöhemmällä alueella jo keskiajalla.[26] Nykyisen Tampereen alueella oli keskiajalla noin 200 taloa.[25]
Erik Edner ehdotti valtiopäivillä 1771–1772 kaupungin perustamista Tammerkoskelle.[27] Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamaalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Tampereelle annettiin vapaakaupungin oikeudet. Kuka tahansa saisi muuttaa kaupunkiin ja toimia haluamassaan ammatissa. Maata kaupungissa ei kuitenkaan saanut viljellä. Toimeentulo hankittiinkin kaupasta ja käsityöstä, sillä tehtaita ei vielä ollut.[28]
Teollistuminen
Vaikka yrittäminen oli vapaata ja Tampereella oli merkittäviä tullietuja, teollistuminen oli hidasta. Suomi liitettiin Venäjään 1809, jolloin Tampereella oli edelleen alle tuhat asukasta.[28]

Skotlantilainen James Finlayson perusti Tampereelle vuonna 1820 tehtaan, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa kehruukoneita. Finlayson ei saanut koneitaan kaupaksi, minkä takia tehdas siirtyi puuvillan kehräämiseen. Finlayson myi tehtaansa 1836 pietarilaisille liikemiehille, mistä alkoi teollistumisen kasvu.[29]
Tampere oli vielä 1800-luvun alkupuolella väljästi rakennettu maalaiskylä. Sen maamerkiksi rakennettiin 1824 Charles Bassin suunnittelema Vanha kirkko. Keskusta sai nykyisen rakenteensa, kun Carl Ludvig Engelin suunnittelema empiretyylinen asemakaava hyväksyttiin.[30]
Puuvillatehdas työllisti Tampereella 1850-luvulla jo 2000 ihmistä, ja vuoden 1856 kaupungissa oli 4000 asukasta. Teollisuus alkoi vähitellen myös monipuolistua, ja Finlaysonin rinnalle kaupunkiin tulivat Tampellan konepaja ja pellavatehdas, Frenckellin paperitehdas ja Tampereen verkatehdas.[29] Finlaysonin kutomossa otettiin vuonna 1882 käyttöön Suomen ensimmäinen sähkövalo.[31]
Tampereen väkiluku ja pinta-ala kasvoivat nopeasti 1800-luvun lopulla. Asukasluku kasvoi vuosien 1870 ja 1900 aikana 7000:sta 36000:een. Tampereen talouden nousukausi näkyi myös monien näyttävien kerrostalojen rakentamisessa. Asukasluvun kasvun takia Tampereeseen liitettiin uusia alueita. Pispalan rakentamista vauhditti myös Tampere–Pori-radan valmistuminen 1893.[32]
Sisällissodasta toiseen maailmansotaan

Tampereesta kasvoi huomattava taloudellinen ja poliittinen keskus, ja kaupunkilaiset olivat 1900-luvun alussa huomattavan aktiivisia muun muassa raittius-, herätys- ja naisliikkeessä.[33]
Suomen itsenäistymisen jälkeen syttyneen sisällissodan aikana Tampereella käytiin keväällä 1918 sodan ratkaisutaisteluita. Sisällissodan aikana Tampere oli punaisten hallinnassa. Valkoisten lähestyessä kaupunkia Tampere muuttui sekasortoiseksi sotilasleiriksi. Kaksi viikkoa kestäneissä valtaustaistelussa noin 2000 ihmistä menetti kotinsa. Kyttälä ja Tammela kärsivät taistelussa eniten.[33]
Vaikka itsenäistynyt Suomi menetti Venäjän markkinansa, Tampere säilyi tekstiiliteollisuuskeskuksena. Finlayson, Pellavatehdas ja Suomen Trikoo olivat Pohjoismaiden suurimpia. Lisäksi kaupunkiin siirrettiin 1930-luvun lopulla Valtion lentokonetehdas ja kaupunkiin perustettiin Klingendahlin villatehdas, Tampereen kutomateollisuus ja Pyynikin panimo. Samalla kaupungin ympärille syntyi useita esikaupunkialueita.[34]
Tärkeänä teollisuuskaupunkina Tampere joutui talvisodan aikana useaan otteeseen Neuvostoliiton ilmavoimien pommihyökkäysten kohteeksi, mutta jatkosodan aikana kaupunkia ei pommitettu kertaakaan.[35][36]
Sotakorvaustuotteiden valmistus edisti Tampereen metalliteollisuutta, mikä veti kaupunkiin paljon työikäistä väestöä. Voimakkaan väestönkasvun myötä uusia asuinalueita rakennettiin varsinkin Tammerkosken itäpuolelle. Messukylä liitettiin Tampereeseen 1947 ja Lielahti 1950. Kaleva ja Kissanmaa rakennettiin 1950–1960-luvuilla. Sadantuhannen asukkaan raja ohitettiin vuonna 1950.[37]
Kaupungin rakennemuutos

Tampereesta alettiin 1960-luvulla rakentaa modernia teollisuuskaupunkia. Autoliikenteen lisääntyessä rakennettiin moottoritie etelään ja keskustan ohikulkuteitä. Väkiluvussa Tampere ohitti Turun Suomen toiseksi suurimpana kaupunkina. Asuinrakentamisen painopiste siirtyi länteen ja etelään. Vuosina 1965–1975 Tampereelle piti rakentaa asunnot noin 30000 uudelle asukkaalle. Lähiöitä rakennettiin eri puolelle kaupunkia, esimerkiksi Hervantaa alettiin rakentaa 1973.[38]
Tampereesta tuli korkeakoulukaupunki, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi Helsingistä Tampereelle vuonna 1960 ja muuttui Tampereen yliopistoksi vuonna 1966.[39] Tampereen pinta-ala nelinkertaistui 1960- ja 1970-luvuilla, kun Aitolahden ja Teiskon kunnat liitettiin siihen.[40]
Tampereen keskustan ”savupiipputeollisuus” alkoi autioitua 1980–1990-luvuilla, kun eurooppalainen teollisuustuotanto alkoi siirtyä halpatuotantomaihin tai kaupunkien reuna-alueille. Tampereella rakennemuutoksesta selviydyttiin suhteellisen hyvin, kun kaupunki alkoi panostaa korkean teknologian tuotteisiin. Merkittävä avaus oli vuonna 1986 Tampereen teknillisen korkeakoulun viereen rakennettu Hermian tiedepuisto. Siellä toimi myös Nokian tutkimus- ja tuotekehitysyksikkö.[41]
Tampere on kasvanut edelleen 2000-luvulla, ja kaupunki rikkoi 200000 asukkaan rajan vuonna 2003.[41]
Politiikka

Valtuustot

Vuoden 2007 alusta Tampere siirtyi uuden kuntalain sallimaan malliin, jossa kaupunkia johtavat pormestari ja neljä apulaispormestaria, jotka johtavat lautakuntia. Tampere oli ensimmäinen suomalainen kunta, jonka johtoon valittiin pormestari.[42] Pormestari ei ole virkasuhteessa kuntaan vaan hän on luottamushenkilö. Pormestari toimii kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja johtaa kunnan toimintaa. Pormestarin tehtävät on määritelty kaupunginhallituksen johtosäännöissä.[43] Koska pormestari ja apulaispormestarit ovat luottamushenkilöitä, valtuusto voi heidät erottaa, jos he menettävät enemmistön luottamuksen.[44] Ensimmäisen kaksivuotiskauden ajan pormestarina toimi 2007–2012 kokoomusta edustava Timo P. Nieminen. Vuonna 2013 pormestariksi valittiin saman puolueen Anna-Kaisa Ikonen.[43] 1.6.2017 alkaen apulaispormestarien määrä väheni neljästä kolmeen.[45] Lauri Lyly (sd) valittiin kaupunginvaltuuston kokouksessa 12.6.2017 Tampereen kaupungin pormestariksi kaudelle 2017–2021.[46]
Hallinnossa ja palveluissa Tampere käytti niin sanottua tilaaja–tuottaja-mallia,[47] mutta tästä luovuttiin ja siirryttiin uuteen toimintamalliin 1.1.2017. Uudessa toimintamallissa painotetaan kuntalaisten, yritysten ja yhteisöjen roolia palveluiden yhteiskehittäjänä ja palveluiden toteuttajana. Sisäisen tilaaja-tuottaja-mallin tilalla on johtamismalli, jonka lähtökohtana ovat toiminnan tuloksellisuus ja vaikuttavuus. Kaupungin palvelut sijoittuvat hallinnollisesti kolmelle kunnan perustehtäville perustuvalle palvelualueelle: hyvinvoinnin palvelualue, elinvoiman ja kilpailukyvyn palvelualue sekä kaupunkiympäristön palvelualue.[45]
Lautakunnat vastaavat uudessa toimintamallissa sekä palveluiden järjestämisestä että palvelutoiminnan poliittisesta johtamisesta. Uuden toimintamallin mukaiset poliittiset toimielimet aloittivat kuntavaalien jälkeen 1.6.2017.[45]
Tampereen kaupunginvaltuustossa on 67 jäsentä. Valtuuston puheenjohtaja vuosina 2017–2019 on Anna-Kaisa Ikonen (kok).[48] Valtuuston suurin puolue on SDP. Kokoomus ja RKP muodostavat yhteisen valtuustoryhmän. 11-jäseninen kaupunginhallitus kokoontuu viikoittain, ja se johtaa kaupungin hallintoa, valmistelee kaupunginvaltuustossa käsiteltävät asiat, huolehtii valtuuston päätösten täytäntöönpanosta, valvoo kaupungin etua ja edustaa kaupunkia.[47]
Suomen ensimmäinen Lasten parlamentti perustettiin Tampereelle vuonna 2001. Mallin mukainen toiminta on levinnyt Tampereelta myös muihin Suomen kaupunkeihin.[49] Tampereella toimii vuodesta 1998 myös nuorisovaltuusto, aikaisemmalta nimeltään nuorisofoorumi.[50]
Kaupunginjohtajat ja pormestarit

Tampereen kaupunginjohtajan virka perustettiin vuonna 1929. Pormestarijärjestelmä tuli käyttöön vuodesta 2007 alkaen.[51]

Talous
Kaupungin talous
Tampereen taloudellinen tulos oli vuonna 2015 Suomen suurten kaupunkien heikoin.[53] Vuonna 2016 tilikausi jäi 18,8 miljoonaa tappiolliseksi.[54] Kaupungin taloudessa suurimmat tulot tulevat veroista ja valtionosuuksista. Kaupunki sai vuonna 2015 kunnallisverotuloja 761 miljoonaa euroa. Lisäksi 61,4 miljoonaa tuli yhteisöveroista ja 64,0 miljoonaa kiinteistöveroista.[55] Verotulot eivät ole kasvaneet 2010-luvulla oletetusti, vaikka kaupungin asukasluku onkin kasvanut. Tähän on vaikuttanut korkea työttömyys.[56]
Vuonna 2016 Tampereen veroprosentti on 19,75.[57]
Työpaikat
Tampereen seudulla talouselämän painopiste on siirtynyt teollisuudesta palveluihin. Tampereen työpaikoista palvelutoimialat kattavat yli 70 prosenttia. Teollisuuden osuus työpaikoista on alle 20 prosenttia, ja maa-, riista- ja metsätaloudessa oli vuoden 2012 lopussa vain 355 työpaikkaa.[58] Vuonna 2014 Pirkanmaan suurimmat työllistäjät olivat Kesko, Pirkanmaan Osuuskauppa, Aamulehteä julkaiseva Alma Media ja Posti. Aiemmin suurimpien työllistäjien listalla kärjessä olleet Metso Tampere ja Nokia Solutions & Networks olivat pudonneet monta sijaa alaspäin.[59]
Tampereella oli vuoden 2010 lopussa yli 116000 työpaikkaa. Työntekijöistä 34,5 prosenttia käy Tampereella muilta paikkakunnilta. Tampereen työläisistä puolestaan 15,6 prosenttia kävi töissä ulkopaikkakunnilla.[58] Tammikuussa 2016 Tampereen työttömyysaste oli 18,9 prosenttia; se oli korkein kuuden suurimman kaupungin joukosta.[60] Yli vuoden työttömänä olleiden määrä kasvoi 28prosentilla vuonna 2015, myös nuorisotyöttömyys kasvoi 8prosenttia. Rakennetyöttömyys on kasvanut yhtäjaksoisesti vuodesta 2012 lähtien.[61] Korkea työttömyys johtuu erityisesti tietotekniikkayritysten ja perinteisen teollisuuden rakennemuutoksesta sekä työttömien muuttamisesta lähialueilta.[56]
Matkailu

Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun Tutkimus- ja koulutuskeskus Synergosin tekemän tutkimuksen mukaan matkailun kokonaisvaikutus Tampereen seutukunnassa oli vuonna 2012 yli 909 miljoonaa euroa. Matkailu toi lisäksi alueelle 4805 henkilötyövuotta..[62] Tampereen suurin yksittäinen vetonaula on Särkänniemen elämyspuisto. Sillä oli vuonna 2016 noin 630 000 kävijää.[63]
Vuonna 2015 Tampereen hotelleissa yövyttiin 1021151 kertaa. Määrä ylitti edellisen ennätysvuoden yli 20000 yöpymisellä. Tampere oli hotelliyöpymisten määrässä Helsingin jälkeen Suomen toiseksi suosituin kaupunki. Vapaa-ajan matkailun osuus yöpymisistä oli 55,4 prosenttia ja ammattiin liittyvän matkailun 43,2 prosenttia. Kaikkien yli 20 huonetta käsittävien majoitusliikkeiden käyttöaste oli 57,0 prosenttia, kun koko maan majoitusliikkeiden käyttöaste oli 48,3 prosenttia.[64]
Liikenne

Kaupunkiliikenne ja joukkoliikenne

Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005.[65] Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla.[66]
Tampereella on pyritty 2010-luvulla panostamaan pyöräilyn ja jalankulun sujuvuuteen.[67] Sen ansiosta kaupunki sai vuonna 2013 Vuoden pyöräilykunta -tittelin.[68] Vuonna 2015 tehdyn kyselytutkimuksen mukaan sekä pyöräilyn että kävelyn houkuttelevuus oli kasvanut vuosien 2014 ja 2015 aikana.[69]
Tampereen kaupunki vastaa joukkoliikenteen viranomaisena Tampereen lisäksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella. Vuonna 2013 sisäisestä joukkoliikenteestä vastasi 71-prosenttisesti liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne.[65] Bussiliikenteen lisäksi Tampereelle on rakenteilla raitiotie.[70] Tampereen kaupunginvaltuusto päätti rakentamisesta marraskuussa 2016 ja ensimmäisen vaiheen rakennustyöt alkoivat vuonna 2017.[71] Lähijunaliikettä yritetään parantaa liikennejärjestelmän toimivuutta ja palvelutasoa lisäämällä, sekä panostamalla lippujärjestelmään ja liikennöintiin.[72] Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976.[73]
Maaliikenne
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 ja 9. Paasikiventie (Valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja Valtatien 3 jatke (yhdystie 3495).[74] Valtatie 3:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.[75]
Tampereelta pääsee junalla kaikkiin pääilmansuuntiin. Tampere onkin yksi Suomen vilkkaimmista rautatieliikenteen keskuksista, ja sieltä on suora junayhteys useimpiin Suomen kaupunkeihin ja matka-ajat ovat lyhyitä keskeisen sijainnin ansiosta. Tampereen asemalle saapuu ja sieltä lähtee päivittäin noin 150 junaa, joissa on vuosittain 8 miljoonaa matkustajaa.[76]
Lento- ja vesiliikenne

Tampereen lentoliikennettä palvelee kansainvälinen Tampere-Pirkkalan lentoasema. Finavian matkustajamäärätilastossa se oli 357082 matkustajalla vuonna 2015 Suomen neljänneksi vilkkain lentoasema.[77] Lentoasemalta lennetään kesäkaudella yhdeksää, talvella neljää ulkomaan reittiä. Matkustajamäärät ovat pudonneet merkittävästi 2010-luvun aikana.[78] Vuonna 2017 matkustajamäärät kääntyivät taas kasvuun Air Balticin avattua uuden reitin Riikaan.
Kesäisin Tampereelta on sisävesiliikennettä Näsijärven kautta Päijänteen vesistöön sekä Pyhäjärven kautta Hämeenlinnaan niin sanottu Hopealinja.

Energia
Tampereen Energiantuotanto, joka kuuluu Tampereen Sähkölaitos -konserniin, tuotti vuonna 2013 sähköä 1254 GWh ja kaukolämpöä 2184 GWh. Naistenlahden voimalaitoksen kaksi yksikköä tuottivat yhteensä noin 65 prosenttia ja Lielahden voimalaitos noin 30 prosenttia sähköntuotannosta. Kaukolämmöntuotannossa Naistenlahden voimalaitosyksiköiden osuus oli 57 prosenttia ja Lielahden voimalaitoksen 23 prosenttia. Tampereen kymmenen lämpökeskuksen osuus oli puolestaan 21 prosenttia.[79]
Maakaasun osuus energiantuotannossa oli vuonna 2013 noin 65 prosenttia. Puun ja turpeen osuus oli noin 17 prosenttia. Lisäksi käytettiin vesivoimaa ja öljyä.[79]
Energiantuotannosta syntyvät päästöt ovat 2000-luvulla pienentyneet, mikä johtuu uusiutuvien tuotantomuotojen kasvusta ja Naistenlahden laitoksen modernisoinnista. Hiilidioksidipäästöjä syntyi vuonna 2013 noin 669000 tonnia ja rikkidioksidipäästöjä 297 tonnia.[80]
Vesi- ja jätehuolto
Tampereen talousvedestä 66,5 prosenttia on pintavettä ja 33,5 prosenttia pohjavettä. Talouskäyttöön vedestä ohjattiin 58 prosenttia ja teollisuuskäyttöön 13 prosenttia. Tampereen Vesi hoitaa Tampereen lisäksi vettä Pirkkalaan. Lähes kaikki pintavesi tulee Roineesta. Sen lisäksi Tampereen Vedellä on neljä pintavesilaitosta Näsijärvessä ja viisi pohjavedenottamoa.[81]
Tampereen Vesi vastaa 96-prosenttisesti Tampereen, Kangasalan, Pirkkalan ja Ylöjärven jätevesistä. Tampereella puhdistettiin 2012 yhteensä 31,9 miljoonaa kuutiometriä jätevettä. Viinikanlahden puhdistamossa käsitellään yli 75 prosenttia jätevesistä.[82]
Tampereen Vedellä on viisi vesitornia ja ylävesisäiliö. Petsamossa on vanha ja uusi vesitorni. Muut vesitornit ovat Hervannan vesitorni, Peltolammin vesitorni ja Tesoman vesitorni. Lisäksi Pyynikinharjulla on ylävesisäiliö.[83]
Pirkanmaan Jätehuolto hoitaa Tampereen jätehuollosta. Sillä on jätteenkäsittelylaitokset Nokian Koukkujärvellä ja Tampereen Tarastenjärvellä.[84]
Väestö
Väestöjakauma
Tampereen väkiluku oli Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan elokuussa 2017 [1].
Tampereen väestörakenteessa näkyy kaupungin asema opiskelupaikkakuntana, sillä nuorten aikuisten määrä on selvästi suurempi kuin seutukunnan muissa kunnissa. Väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2012 lopulla 45. Väestöstä yli 65-vuotiaita oli noin 17,3 prosenttia.[85] Naisia väestöstä on hieman yli puolet, kuten koko maassa. Väestö on melko koulutettua, ja kaksi kolmasosaa yli 15-vuotiaista on suorittanut peruskoulun jälkeisiä tutkintoja.[86]
Tampere on Suomen suurin yksikielisesti suomenkielinen kunta. Ruotsinkielisiä asui vuonna 2013 Tampereella 1172, eli heidän osuutensta Tampereen väestöstä oli noin puoli prosenttia. Kyseessä on Kaarinan jälkeen toiseksi suurin ruotsinkielisten määrällinen osuus yksikielisesti suomenkielisissä kunnissa. Kaarina ja Tampere ovat myös ainoat yksikielisesti suomenkieliset kunnat, joissa toimii erikseen ruotsinkielinen seurakunta (Kaarinan osalta Åbo svenska församling). Vuonna 1900 ruotsinkielisten osuus Tampereen väestöstä oli reilut kuusi prosenttia ja vuonna 1950 vajaat kaksi prosenttia.[87] Tampereen ruotsinkielisimmät kaupunginosat ovat perinteisesti olleet Kaakinmaa ja Nalkala, joissa ruotsinkielisten osuus oli sotien välisenä aikana noin seitsemän prosenttia.[88][87] Ruotsinkieliset olivat vuonna 2013 vasta kolmanneksi suurin kieliryhmä, sillä venäjää puhuvia oli 2647. Näiden lisäksi yli tuhat ihmistä puhui vuonna 2013 arabiaa ja persiaa. Ulkomaan kansalaisia vuonna 2013 asui Tampereella 9122. Suurimmat kansalaisuusryhmä olivat venäläiset, virolaiset, afganistanilaiset, kiinalaiset ja irakilaiset. Kaikkiaan ulkomaalaisia oli 4,1 prosenttia ja vieraskielisiä 6,1 prosenttia Tampereen asukasluvusta. Vieraskielisiä oli vähemmän kuin muissa Suomen suurissa kaupungeissa, Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Oulussa ja Turussa.[89]
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Tampereella oli 231 853 asukasta, joista 225 346 asui taajamissa, 3 123 haja-asutusalueilla ja 3 384 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tampereen taajama-aste on 98,6 %.[90] Tampereen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:[91]

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vuoreksen taajama sijaitsee pääosin Tampereella, mutta pieniltä osin myös Lempäälässä.[91] Tampereen kaupunkiseudun lasketaan käsittävän Tampereen lisäksi Kangasalan, Nokian, Ylöjärven, Oriveden, Lempäälän, Pirkkalan ja Vesilahden (näistä Tampereen keskustaajama ulottuu muiden paitsi Oriveden ja Vesilahden alueelle). Se on pääkaupunkiseudun jälkeen Suomen toiseksi suurin kaupunkiseutu yli 380 000 asukkaallaan.[85] Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä.[92]
Väestönkehitys
Alla oleva taulukko kuvaa Tampereen asukasluvun kehitystä vuosina 1815–1939. Kaupunki kasvoi tänä aikana nopeasti Suomen suurkaupunkien joukkoon.

Vuosi1815 [93]1840 [93]1850 [93]1860 [93]1870 [93]1880 [93]1890 [93]1900 [93]1910 [93]1920 [93]1923 [93]1930 [94]1938 [94]1939 [94]Väkiluku7931,8193,2075,2326,98613,64520,13236,34445,44247,83050,13855,96776,73078,012
Evakkojen asettumisen ja kaupungistumisen tuloksena väestö jatkoi kasvuaan 1940-luvulla ja sen jälkeenkin. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2013 mukainen.

Asuminen
Tampereella oli vuoden 2012 lopussa 125067 asuntoa. Niistä kerrostaloja oli 72,8, omakotitaloja 14,5, rivitaloja 10,5 ja muita asuinrakennuksia 2,3 prosenttia. Asuntokanta oli kasvanut 2000-luvun alusta noin 23500 asunnolla.[85]
Asumisväljyys on kasvanut pitkän aikaa, vaikka kasvu käytännössä pysähtyi vuoden 2008 jälkeen. Keskimääräinen asumistila oli vuoden 2012 lopussa noin 36,8 neliömetriä asukasta kohden, kun se vuonna 1970 oli noin 19,2 neliömetriä ja vuonna 1990 noin 31,8 neliömetriä. Keskimäärin asunnon asukasluku oli vuonna 2012 noin 1,8 asukasta.[85]
Kuntaliitto teetti 2000-luvun alussa Suomen kaupungit kattavan ilmapiiritutkimuksen, jossa Tampereella todettiin ilmenevän kokoonsa nähden vähän sosiaalista pahoinvointia.[95] Taloustutkimuksen suorittamassa muuttohalukkuuskyselyssä Tampere sijoittui ensimmäiseksi vuonna 2014,[96] samoin vuonna 2016[97]. Saman yrityksen imagotutkimuksessa vuonna 2014 Tampere sijoittui neljänneksi.[98] Tampere sijoittui toiseksi vuonna 2014 tehdyssä Kuntabarometrissa.[99]
Koulutus

Peruskoulut ja lukiot
Kaupungin ylläpitämiä peruskouluja Tampereella on yhteensä 38. Niistä 22 on alakouluja, 7 yläkouluja ja 9 yhtenäiskouluja, joissa on luokat 1–9. Näiden lisäksi Tampereella perusopetusta järjestävät valtion ylläpitämä opettajien harjoittelukoulu normaalikoulu, Rudolf Steiner -koulu, Svenska samskolan ja Tampereen kristillinen koulu.[100]
Lukiokoulutusta järjestää Tampereella järjestävät kuusi kaupungin päivälukiota ja yksi aikuislukio. Näiden lisäksi on viisi muiden tahojen ylläpitämää lukiota. Kaupungin lukioissa on paikka noin 3200 päivälukion oppilaalle.[101]
Ammatillinen koulutus
Tampereen kaupunki ylläpitää Tampereen seudun ammattiopistoa Tredua, jossa on noin 8000 nuorisoasteen opiskelijaa, noin 8000 aikuisopiskelijaa ja 3600 oppisopimusopiskelijaa.[102] Tredu syntyi, kun Tampereen ammattiopisto ja Pirkanmaan koulutuskonserni yhdistyivät vuoden 2013 alusta.[103] Tampereen toinen merkittävä ammatillinen oppilaitos on Tampereen Aikuiskoulutuskeskus TAKK.[104] Se antaa ammatillista perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta.[105] Näiden lisäksi ammatillista koulutusta tarjoavat muun muassa Ahlmanin ammattiopisto, Kiipulan ammattiopisto, Ammattiopisto Luovi, Tampereen konservatorio, Tampereen palvelualan ammattiopisto ja Varalan urheiluopisto.[102]
Korkeakoulutus
Tampere on yliopistokaupunki, ja kaupungissa toimivat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto sekä avointa koulutusta tarjoava Tampereen kesäyliopisto.[106] Tampereen yliopisto perustettiin 1960, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi Helsingistä Tampereelle.[107] Tampereen teknillinen korkeakoulu sai alkunsa 1965, kun sinne syntyi Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu. Tampereen teknillinen korkeakoulu itsenäistyi 1972 ja muutti myöhemmin nimensä Tampereen teknilliseksi yliopistoksi.[108]
Tampereen ammattikorkeakoulussa on vuosittain noin 5500 oppilasta, ja sieltä valmistuu muun muassa insinöörejä, medianomeja, kuvataiteilijoita ja tradenomeja. Se aloitti toimintansa 1996.[105] Lisäksi kaupungissa on poliisiammattikorkeakoulu, jonka valtio sijoitti Tampereelle vuonna 1974.[109]
Tampereen teknillinen yliopisto, Tampereen yliopisto ja Tampereen ammattikorkeakoulu yhdistyvät vuoden 2019 alusta uudeksi Tampereen yliopistoksi.[110]
Muu koulutus
Työväenopistotoiminta Tampereella alkoi 1899, jolloin Tampereen työväenopisto perustettiin. Nykyinen Tampereen seudun työväenopisto muodostettiin vuonna 2013 Tampereen ja Ylöjärven työväenopistojen yhdistyessä. Opistolla on tarjolla lukuvuosittain yli 1100 kurssia ja  yli 33 000 kurssilaista osallistuu opetukseen.[111]
Uskonnolliset yhteisöt

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tampereella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[112]
Harjun seurakunta
Tampereen Eteläinen seurakunta
Tampereen Messukylän seurakunta
Tampereen tuomiokirkkoseurakunta
Tammerfors svenska församling
Nämä seurakunnat muodostavat Tampereen seurakuntayhtymän.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tampereen kaupungin nykyisellä alueella.[112]
Aitolahden seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Hervannan seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Härmälän seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Kalevan seurakunta (liitetty Tampereen tuomiokirkkoseurakuntaan 2014)
Messukylän seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Pyynikin seurakunta (liitetty Tampereen tuomiokirkkoseurakuntaan 2014)
Teiskon seurakunta (liitetty Tampereen Messukylän seurakuntaan 2014)
Viinikan seurakunta (liitetty Tampereen Eteläiseen seurakuntaan 2014)
Muut kirkkokunnat
Evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän lisäksi Tampereella on toimintaa katolisella seurakunnalla, ortodoksisella seurakunnalla, Suomen vapaakirkolla, Tampereen helluntaiseurakunnalla, Suomen Metodistikirkolla, Suomen Adventtikirkolla ja Suomen Baptistiyhdyskunnalla. Lisäksi Tampereella toimivat muun muassa Jehovan todistajien yhteisö ja Tampereen islamin yhdyskunta.[113]
Nimen Tampere etymologia
Paikannimeä Tampere on yleensä pidetty lainana skandinaavisista kielistä (muinaisruotsin damber ’pato’). Viimeaikaisessa kielentutkimuksessa tätä etymologiaa on kuitenkin alettu pitää epätyydyttävänä, koska kosken nimi on hyvin vanha ja alueella on asunut aikaisemmin saamelaisia eikä ruotsalaisia. Saamelaista alkuperää on esitetty jo 1900-luvun alussa, kun A. V. Koskimies ehdotti, että sana Tammerkoski olisi voinut lainautua saamen kielen (pohjoissaamen) sanasta dabbal ’koskessa sijaitseva suvantokohta’.[114] 2010-luvulla tätä etymologiaa ovat kannattaneet Pauli Rahkonen ja Mikko Heikkilä. Heidän mukaansa sana Tampere juontuisi myöhäiskantasaamen rekonstruoidusta esimuodosta tḙmpḙl.[115]
Kansan suussa Tampere tunnetaan yleisesti lempinimellä Manse. Nimen etymologia on Tampereen vahvassa teollisuusperinteessä, assosiaatiossa Manchesterin teollisuuskaupunkiin Englannissa. Leikillinen nimitys Suomen Manchester tunnettiin jo 1900-luvun alussa.[116][117] Kuitenkaan Tampereen murteessa ei käytetä erityisemmin nimeä ”Manse”, vaan nimitystä käyttävät lähinnä ulkopaikkakuntalaiset tai toisilta paikkakunnilta Tampereelle muuttaneet tamperelaiset.
Kulttuuri
Arkkitehtuuri

Tampereella on rakennuksia monelta arkkitehtuurin tyylikaudelta. Keskiaikaista rakennuskulttuuria edustaa vain Messukylän kivikirkko. 1800-luvun alun uusklassismia edustaa puolestaan Vanha kirkko ja sen kellotapuli. Uusklassismista irtautuneita uusgoottilaisia rakennuksia Tampereella ovat Messukylän uusi kirkko ja Aleksanterin kirkko ja uusrenessanssisia rakennuksia ovat Hatanpään kartano, Raatihuone, Ruuskasentalo ja Näsilinna. Kansallisromanttinen muotokieli näkyy Tampereella Commercen talossa, Tirkkosen talossa, Palanderin talossa, Tampereen tuomiokirkossa, keskuspaloasemassa ja Kansallispankintalossa.[119]
Jugendin jälkeinen klassismi oli pitkälti pohjoismaista, ja sen aikana Tampereella rakennettiin muun muassa kirjastotalo, hotelli Tammer, Tuulensuun talo ja Viinikan kirkko. Funktionalismin noustua 1930-luvulla vallitsevaksi tyylisuunnaksi Tampereella rakennettiin muun muassa rautatieasema, Tempon talo, linja-autoasema ja Kaupin sairaala. Sotien jälkeisen ajan tyylisuunnalle ei ole yhtä hyväksyttyä nimitystä, mutta jälleenrakennuskauden keskeisiä edustajia ovat Suomen Pankin talo, Amurinlinnan kortteli ja Pyynikin uimahalli. Modernistisen kauden rationalistia rakennuksia edustavat Tampereen yliopisto, keskussairaala, Sampola, kauppaoppilaitos, Ratinan stadion ja Kalevan kirkko. Tämän jälkeen monimuotoista modernismia edustavat muun muassa pääkirjasto Metso, Hervannan toimintakeskus, Tampere-talo, yliopiston laajennus ja Nokian toimitalo Hatanpäällä.[119]

Messukylän kivikirkko edustaa Tampereella keskiaikaista rakennuskulttuuria.
Sebastian Gripenbergin suunnittelemassa Hatanpään kartanossa on barokkiaineiksia, mutta tyylillisesti se edustaa uusrenessanssia.[120]
Keskustan jugendrakennuksiin kuuluu muun muassa Lars Sonckin suunnittelema Tirkkosen talo.[121]
Tampereen linja-autoasema edustaa funktionalismia, ja sen suunnittelivat Bertel Strömmer ja Jaakko Laaksovirta.[122]
Suomen Pankin talo on jälleenrakennuskauden keskeisimpiä edustajia.
Tampereella on useita modernististia Reima ja Raili Pietilän suunnittelemia rakennuksia. Niistä kansainvälisestikin tunnetuin on Kalevan kirkko.
Tampereen ortodoksinen kirkko edustaa uusbysanttilaista kirkkoarkkitehtuuria.

Tapahtumia

Tampereella järjestetään vuosittain useita kulttuuritapahtumia. Kesäkuukausien aikana Tampereella järjestetään Tampere Guitar Festival, Tampereen sävel, Tammerkosken sillalla, Tammerfest, Tampereen flamencoviikot, Kukkaisviikot, Tampereen teatterikesä, Blockfest.[123] Tampereen musiikkijuhlat järjestää yhtye- ja kuorolauluun keskittyvän Tampereen sävelen lisäksi nykyjazzin Tampere Jazz Happeningia ja kahden vuoden välein järjestettävää Tampere Biennalea, joka keskittyy uuteen suomalaiseen konserttimusiikkiin.[124] Vuodesta 1995 järjestetty Tammerfest on useampipäiväinen kaupunkifestivaali, jonka aikana on ulkoilmakonsertteja ja klubikeikkoja.[125] Blockfest on puolestaan Pohjoismaiden suurin hip hop -tapahtuma.[126]
Tampereen teatterikesän perustivat Tampereen teatterit ja Tampereen kaupunki vuonna 1968, ja se on Pohjoismaiden vanhin teatterialan ammattifestivaali.[108] Tanssivirtaa on puolestaan nykytanssifestivaali.[127] Pispalan Sottiisi on vuodesta 1970 järjestetty kansantanssifestivaali, joka järjestetään parillisina vuosina. Sottiisiin liittyvät myös parittomina vuosina järjestettävä nykykansantanssin ja -musiikin koulutus- ja konserttitapahtuma Tanssimania ja Ruotsin-laivalla järjestettävä kansanmusiikki ja -tanssitapahtuma Folklandia.[128]
Tampereen elokuvajuhlat saivat alkunsa Tampereen lyhytelokuvapäivistä 1969. Seuraavana vuonna perustettiin Pohjoismaiden ensimmäinen elokuvafestivaali Tampereen elokuvajuhlat. Sen yhteydessä on sekä kansainvälinen että kotimainen lyhytelokuvakilpailu.[129]
Kukkaisviikkojen aikana Tampereella on erilaista ohjelmaa Keskustorilla. Sen alkuperäinen idea vuonna 1984 perustettaessa oli monipuolistaa Tampereen kesäohjelmaa.[130] Valoviikot ovat puolestaan järjestetty jo vuodesta 1966. Ne kestää lokakuusta tammikuulle, ja niiden aikana Tampereen keskustan kauppakatujen ylle ripustetaan erilaisia valokuvioita.[131] Kaksipäiväiset kalamarkkinat tuovat Laukontorille kahdesti vuodessa 40000 – 50000 kävijää. Ne järjestetään keväällä vappuna ja syksyllä Tampereen päivän yhteydessä.[132]
Tampere-talo toimii konserttien ja konferenssien pitopaikkana. Esimerkiksi Tampereen kaupunginorkesteri eli Tampere Filharmonia konsertoi Tampere-talossa.[133] Tampere-talon kävijämäärältään suurin tapahtuma on vuosittain järjestettävä roolipeli- ja animetapahtuma Tracon.[134]
Teatterit

Tampereella toimii useita teattereita sekä Tampereen ooppera. Ammattilaisteattereita Tampereella on yhteensä kymmenen. Suurimmat teatterit ovat Tampereen Teatteri ja Tampereen Työväen Teatteri.[135] Tampereen Työväen Teatteri aloitti vuonna 1901 ja Tampereen Teatteri 1904. Ne ovat Suomen vanhimpia taidelaitoksia. Tampereen Teatterin pitkäaikaisimpia johtajia ovat olleet Eino Salmelainen ja Rauli Lehtonen ja Tampereen Työväen Teatterin Kosti Elo, Eino Salmelainen ja Lasse Pöysti.[136] Tampereen Työväenteatteri oli vuonna 2015 kävijämäärältään Suomen neljänneksi ja Tampereen Teatteri Suomen kuudenneksi suoistuin teatteri. Tampereen komediateatteri puolestaan on suurimpia pienteattereita.[137]
Tampereen muut ammattiteatterit ovat Teatteri Siperia, ravintolateatteri Teatteripalatsi, taiteellisista kokeiluistaan tunnettu Teatteri Telakka, vuodesta 1955 toiminut Pyynikin kesäteatteri, lasten- ja nuorten näytelmiin erikoistunut Ahaa Teatteri, nukketeatteri Teatteri Mukamas ja Tanssiteatteri MD.[135]
Museot

Tampere on Suomen mittakaavassa merkittävä museokaupunki, ja esimerkiksi museologi Janne Vilkuna pitää Tamperetta Suomen parhaana museokaupunkina. Vuonna 1996 perustettua Museokeskus Vapriikkia hän pitää koko Suomen museoalan lippulaivana. Vapriikissa on useita näyttelytiloja ja museoita, ja se oli museokeskuksena Suomen ensimmäinen laatuaan.[138] Vuonna 2017 Vapriikki palkittiin Vuosisadan kulttuurgaalassa Vuosisadan museona.[139]  Vapriikin omien näyttelyiden lisäksi siellä pitää majaansa myös Tampereen Kivimuseo, Postimuseo, Suomen jääkiekkomuseo, Mediamuseo Rupriikki ja Suomen pelimuseo.[140] Vapriikin lisäksi Tampereen kaupungin ylläpitämiä museoita ja gallerioita ovat Amurin työläismuseokortteli, Galleria Emil, Nottbeckien suvun historiaan keskittyvä Museo Milavida, Tampere-talossa vuonna 2017 avattu Muumimuseo, Sara Hildénin taidemuseo ja Tampereen taidemuseo, jolla on Suomen toiseksi suurin taidekokoelma.[141]
Vuoden 2013 museotilastojen mukaan Museokeskus Vapriikki oli Suomen toiseksi suosituin museo Ateneumin taidemuseon jälkeen. Vapriikissa oli tuolloin 188527 kävijää.[142] Vuonna 2015 Vapriikkiin tehtiin 101284 vierailua, ja se oli vasta kahdeksanneksi suosituin museo.[143] Tampereen taidemuseossa oli 62359 kävijää, Työväenmuseo Werstaassa 44684 kävijää, Poliisimuseossa 26101 kävijää ja Sara Hildénin taidemuseossa 24470 kävijää.[144] Museoliiton alustavien tietojen mukaan Vapriikki oli vuonna 2017 Suomen neljänneksi suosituin museo; ainoana Helsingin ulkopuolisena museona viiden kärjessä.[145]
Kulttuurintekijöitä ja Tampere fiktiossa
Tamperelainen kirjallisuus nousi tunnetuksi toisen maailmansodan jälkeen perustetun Mäkelän piirin myötä.[146] Vuosina 1946–1954 toiminut kirjailijaryhmä kerääntyi kirjastonhoitaja Mikko Mäkelän ympärille. Sen keskeisimpiä kirjailijoita olivat Väinö Linna, Lauri Viita, Mirkka Rekola, Harri Kaasalainen, Ilpo Kaukovalta ja Jaakko Syrjä. Kirjallisuuden tutkija Yrjö Varpion mukaan ryhmän jäseniä yhdisti romanttinen kirjallisuuskäsitys, jossa pyrittiin myös osaltaan hakeutuun sodan ja sen jälkeisen ajan ankeudesta.[147] Lisäksi muun muassa Minna Canth on syntynyt Tampereella ja Anni Polvan lapsuuden maisemiin on tehty Tiina-kirjoihin liittyvä kävelyreitti. Monilla muillakin nuortenkirjailijoilla on yhteyksiä Tampereeseen.[148]
Suurisuuntaisimmin Tamperetta on kirjallisuudessa kuvannut Tampere-trilogiassaan vuosina 1971–1973 Eila Pennanen. Muita Tamperetta kuvanneita kirjailijoita ovat Anneli Toijala, Erkki Lepokorpi, Hannu Aho, Raija Oranen, Olli Jalonen, muusikko Juice Leskinen ja dekkarikirjailijat Seppo Jokinen ja Wexi Korhonen.[146] P. A. Manninen on katsellut Tamperetta kauhufantasian näkökulmasta Kapteeni Kuolio -sarjakuvissaan.[149]
Tampereen rockkulttuuri alkoi kukoistaa 1970-luvulla, jolloin syntyi monia uusia yhtyeitä. Niiden tyyliään kutsutaan nimellä manserock.[150] Manageri Epe Heleniuksen mukaan nimitys keksittiin Helsingissä ja oli alun perin ”haukkumasana suomenkieliselle junttirockille”, mutta sai menestyksen myötä ylimääräistä hohtoa.[151] 1970-luvulla pinnalle nousivat muun muassa Juice Leskinen, Mikko Alatalo, Virtanen, Kaseva, Nolo et Rähjä, Tabula Rasa, Alwari Tuohitorvi, Popeda, Eppu Normaali, Kari Peitsamo ja Kontra. Lisäksi punkin menestys 1970-luvun jälkipuoliskolla synnytti Tampereelle Poko Rekords -levy-yhtiön ja uuden aallon yhtyeet Sensuuri, Kollaa kestää ja Karanteeni. 2000-luvulla Tampere on ollut tunnettu hip hop -musiikista mutta myös esimerkiksi glam rock -yhtye Negativen ansiosta.[150]
Media

Tampereella on vahvaa mediakaupunki, sillä siellä sijaitsevassa Tohlopin televisiokeskuksessa on 1970-luvulta lähtien toiminut valtakunnallinen Yle TV2 -televisiokanava[152] ja esimerkiksi suomalainen radiotoiminta sai alkunsa Tampereella, kun Arvi Hauvonen perusti 1923 ensimmäisen yleisradioaseman.[153]
Yle TV2 -kanavan juuret ovat Tamvisiossa, joka siirtyi Yleisradiolle 1964. Kakkoskanava on ollut merkittävä vaikuttaja Tampereella, ja kaupungissa onkin kuvattu useita tunnettuja televisio-ohjelmia ja -sarjoja.[154]
Tampereella ilmestyvä Aamulehti oli vuonna 2014 Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien jälkeen levikiltään Suomen kolmanneksi suurin sanomalehti. Lehden levikki oli 106842.[155] Lisäksi Tampereella ilmestyy muun muassa ilmaiseksi jaettava kaupunkilehti Tamperelainen.[152]
Ruokakulttuuri

Tampereen paikallinen erikoisruoka on mustaksimakkaraksi kutsuttu verimakkara. Nimitys mustamakkara on peräisin 1950- ja 1960-luvun taitteesta, ja lopullisesti se vakiintui 1980-luvulla. Sitä ennen Tampereella myytiin ”kuumaa sian verimakkaraa”.[156] Mustanmakkaran ohella Tampereen toinen perinneruoka on rievä, joka on reiätön ja litteähkö ohrasta makunsa saava hiivaleipä. Tampereelle rievä tuli 1850-luvulla. Järvensivun kaupunginosan useiden leipomoiden ansiosta aluetta alettiin kutsua rieväkyläksi, joka laajeni pian viittaamaan koko Tampereeseen.[157]
Tampereen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mustanmakkaran ja rievän ohella perunasoppa, kotikalja, imelletty puolukkapuuro ja imelletty perunalaatikko.[158]
Tampereen grillien erikoisuus on tataarien perinneruokaan pohjautuva pärämäts. Se on karjalanpiirakkaa muistuttava piiras, jonka sisällä on maustettua jauhelihaa. Tampereella se kehitettiin Linkosuon leipomossa.[159] Tampereen uusimmaksi perinneruoaksi on puolestaan kehittynyt kanansiivet. Suomessa myytävistä kanansiivistä Pirkanmaalla syödäänkin lähes puolet.[160]
Myös taiteilija Juice Leskisellä on oma vaikutuksensa tamperelaiseen ruokakulttuuriin joista tunnetuin lienee Lamminpään lumous. Lamminpään lumousta saa osasta Tampereen ruokapaikoista.
Urheilu

Lajeja ja seuroja
Tamperetta on kutsuttu suomalaisen jääkiekkoilun mekaksi ja kehdoksi. Kaupungissa sai alkunsa 1926 Suomen jääkiekkotoiminta ja sinne rakennettiin 1956 Suomen ensimmäinen tekojäärata (Koulukadun kenttä) ja 1965 ensimmäinen jäähalli (Tampereen jäähalli). Tamperelaiset joukkueet ovatkin menestyneet erinomaisesti. Ilves on voittanut 16 mestaruutta ja on mestaruustilastossa toisena edellään vain paikalliskilpailija Tappara, jolla on mestaruuksia 17 kun sen edeltäjän TBK:n mestaruudet lasketaan mukaan. Näiden lisäksi Koovee ja Tampereen Palloilijat ovat voittaneet yhden mestaruuden. Jääkiekon pääsarjassa on ollut mukana vähintään kaksi tamperelaisjoukkuetta joka kerta vuodesta 1943.[161][162]
Jääkiekon lisäksi Tampereen tunnetuimpia urheilulajeja ovat jalkapallo, yleisurheilu, lentopallo, paini ja nyrkkeily.[163] Jalkapallossa tamperelaisia Suomenmestareita ovat Tampere United, Ilves-Kissat, Ilves ja Tampereen Pallo-Veikot.[164] Lentopallossa mestaruuksia ovat voittaneet Isku-Volley ja Järvensivun Kisa.[165] Koripallossa Tampereen Pyrinnöllä on kolme Suomenmestaruutta.[166]
Urheilutapahtumia
Suurimpia Tampereella järjestettäviä urheilutapahtumia ovat tenniksen Tampere Open, koripallon Delfin Basket, nyrkkeilyn Tammer-turnaus, kansainvälinen souturegatta ja Pirkan kierrokseen liittyvät tapahtumat.[163] Tampereella on järjestetty Vuoden 2009 Euroopan nuorten olympiafestivaalien kesäkisat, nyrkkeilyn MM-kilpailut 1993 ja EM-kilpailut vuosina 1981 sekä 2000, painin EM-kilpailut vuosina 1987, 2008 ja judon Euroopan-mestaruuskilpailut 2006.
Ensimmäiset yleisurheilun Suomen-mestaruuskisat Kalevan kisat pidettiin Tampereella 1907. Kaiken kaikkiaan kaupunki on isännöinyt Kalevan kisoja 13 kertaa, viimeksi vuonna 2008.[167] Tampere isännöi vuonna 2016 yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelua. Kyseessä oli samalla ensimmäinen kerta, kun maaottelu järjestettiin Suomessa muualla kuin Helsingissä.[168]
Tampereella pelattiin Helsingin olympialaisten jalkapallo-otteluita.[169] Tampere haki itse vuoden 1976 talviolympialaisten kisaisännyyttä, mutta jäi valintaäänestyksessä kolmanneksi.[170]
Liikuntapaikkoja
Tampereella on runsaasti ulkoiluun sopivia alueita ja reittejä, palloilu- ja urheilukenttiä, uimarantoja, luistelukenttiä ja lumisina talvina runsas latuverkosto. Sisäliikuntaan on seuroilla mahdollisuus varata vuoroja muun muassa Tampereen Messu- ja Urheilukeskukseen, jäähalleihin, Nääshalliin, Tampereen stadionille Ratinaan, Tesoman palloiluhalliin, Hervannan vapaa-aikakeskukseen ja moneen muuhun sisäliikuntatilaan. Neljä uimahallia ja Nääshalli ovat myös yksittäisten kuntoilijoiden käytettävissä.[171]
Ystävyyskaupungit

 Brașov (Romania)
 Chemnitz (Saksa)
 Essen (Saksa)
 Kanton (Kiina)
 Kaunas (Liettua)
 Kiova (Ukraina)
 Klaksvík (Färsaaret)
 Kópavogur (Islanti)
 Linz (Itävalta)

 Łódź (Puola)
 Miskolc (Unkari)
 Nižni Novgorod (Venäjä)
 Norrköping (Ruotsi)
 Odense (Tanska)
 Olomouc (Tšekki)
 Syracuse (Yhdysvallat)
 Tartto (Viro)
 Trondheim (Norja)

Lisäksi Tampereella on kaksi kehitysyhteistyöperustaista ”ystäväkaupunkia”, Mwanza Tansaniassa ja León Nicaraguassa.[172]
Katso myös
Tampereen kaupunginkirjasto
Tampereen keskustaajama
Tampereen nähtävyydet
Luettelo Tampereen tilastoalueista
Luettelo Tampereen puistoista
Luettelo Tampereen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo tunnetuista tamperelaisista
Lähteet
Häyrynen, Maunu: ”Tampereen maisema”. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Hautamäki, Ranja (toim.)| title = Tampereen tarina| location = Tampere| publisher = Tampereen kaupunki| year = 2015| version = Julkaisuja / Tampereen kaupunki, kaupunkiympäristön kehittäminen, maankäytönsuunnittelu| isbn = 978-951-609-783-4| format = [ pdf]| accessdate = 22.11.2016}}
Lind, Mari: ”Tampere – kasvava ja muuttuva kaupunki”. Teoksessa Citation error, replace with{{cite book| author = Hautamäki, Ranja (toim.)| title = Tampereen tarina| location = Tampere| publisher = Tampereen kaupunki| year = 2015| version = Julkaisuja / Tampereen kaupunki, kaupunkiympäristön kehittäminen, maankäytönsuunnittelu| isbn = 978-951-609-783-4| format = [ pdf]| accessdate = 26.9.2016}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Niemelä, Jari| title = Tamperelaisen tiedon portaat| location = Tampere| publisher = Tampere-seura| year = 2008| isbn = 978-952-5558-05-0}}
Citation error, replace with{{cite book| title = Ympäristön tila Tampereella 2014| location = Tampere| publisher = Tampereen kaupunki, ympäristönsuojelu| year = 2015| isbn = 978-951-609-755-1| format = [ online version]| accessdate = 24.3.2016}}
Viitteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Lind, Mari; Antila, Kimmo & Liuttunen, Antti| title = Tammerkoski ja kosken kaupunki| location = Tampere| publisher = Vapriikki| year = 2011}}
Citation error, replace with{{cite book| author = Lönnroth, Harry (toim.)| title = Tampere kieliyhteisönä| publisher = SKS| year = 2009| isbn = 978-952-222-119-3}}
Aiheesta muualla

 – kuvia Tampereesta

*
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit

Millä lempinimellä kutsutaan live-roolipelejä?


Hermosto on kompleksisen eliön hermosoluihin eli neuroneihin ja niiden sähkökemialliseen viestintään perustuva tiedonvälitys- ja säätelyjärjestelmä, joka vastaanottaa sekä eliön sisäistä että sen ulkopuolelta tulevaa informaatiota, muokkaa sitä ja ohjaa sen perusteella elimistön toimintaa edistäen eliön sopeutumista ympäristöönsä.
Keskushermosto ja ääreishermosto
Hermosto jakaantuu anatomisesti keskushermostoon eli sentraaliseen hermostoon ja ääreishermostoon eli perifeeriseen hermostoon,[1] joilla kummallakin on sekä somaattisia että autonomisia toimintoja. Keskushermostoon kuuluvat aivot ja selkäydin. Aivot vastaanottavat ja muokkaavat informaatiota sekä säätelevät monia elintoimintoja ja käyttäytymistä. Ns. korkeampia aivotoimintoja ovat muun muassaoppiminen ja muisti sekä ihmisillä kyky tuottaa puhetta. Selkäydin sijaitsee selkärangan suojaamassa selkärangankanavassa ja välittää viestejä aivojen ja ääreishermoston välillä.
Ääreishermosto koostuu selkäydin- ja aivohermoista sekä niiden neuronien jatkeista. Neuroneissa impulssien liikkeen nopeus voi olla jopa sata metriä sekunnissa.
Ääreishermostossa autonomisen hermoston osat kulkevat pääasiassa erillään sensorisista, motorisista ja somaattisista hermosyistä.
Sekä ääreishermostossa että keskushermostossa on motorisia ja sensorisia neuroneja. Sensoriset hermosyyt välittävät aistinsoluissa syntyvän informaation keskushermostolle ja siksi sen hermosyitä kutsutaan tuoviksi eli afferenteiksi hermosyiksi (latina.affero = saapua). Motoriset hermosyyt puolestaan kuljettavat keskushermoston käskyt lihaksille, jonka vuoksi niitä kutsutaan efferenteiksi eli vieviksi hermosyiksi (latin.effero = poistua).
Somaattinen ja autonominen hermosto
Fysiologisesti ääreishermosto jaetaan somaattiseen ja autonomiseen hermostoon. Somaattinen hermosto on tahdonalainen ja sen avulla säädellään poikkijuovaisten lihasten eli luustolihasten liikkeitä. Autonominen hermosto eli vegetatiivinen hermosto on suurimmalta osin tahdosta riippumaton sillä se säätelee sydänlihaksen ja sileän lihaksiston toimintaa sekä vaikuttaa erilaisten rauhasten eritykseen. Se säätelee muun muassa sydämen sykettä, hengitystä, ruoansulatuselinten toimintaa ja hikoilua.
Sympaattinen ja parasympaattinen hermosto
Autonomisen hermoston toiminta jaetaan edelleen sympaattisiin ja parasympaattisiin toimintoihin. Yleisesti voidaan sanoa, että sympaattisen hermoston toiminnot ovat kehon energiavarastoja kuluttavia, kun taas parasympaattisen hermoston toiminta auttaa elimistöä palautumaan.
Sympatikus eli sympaattinen toimii yhtäkkisissä kriisitilanteissa, esimerkiksi pelästyttäessä tai suututtaessa. Tällöin muun muassa sydämen syke nopeutuu vilkastuttaen verenkiertoa, hengitystiet avautuvat ja hien eritys lisääntyy. Sympatikus osallistuu myös moniin ”normaalitoimintoihin” kuten kehon lämpötilan säätelyyn.
Parasympaattinen hermosto vaikuttaa usein päinvastoin kuin sympaattinen hermosto, ei kuitenkaan aina. Se toimii vilkkaasti nukkuessa, levätessä ja ruokaa sulattaessa. Se muun muassa hidastaa sykettä ja nopeuttaa ruoansulatuskanavan toimintaa.
Lähteet

Kirjallisuutta
Citation error, replace with{{cite book| author = Järvilehto, Timo| title = Missä sielu sijaitsee?: Psyykkisen toiminnan hermostollinen perusta| publisher = Oulu: Pohjoinen| year = 1987| version = Prometheus-sarja| id = ISBN 951-749-180-8}}
Aiheesta muualla

*
Luokka:Systeemit
Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit