Abiprogramm Lend-Lease ehk kuidas ameeriklased hoidsid jalul Briti ja Nõukogude sõjamasinat
"Laena ja liisi" poliitika kehtis tegelikult sõja lõpuni välja. Abi oli tegelikult tasuta, kuigi osa relvastusest tagastati ameeriklastele sõja lõpus. Vastu sai USA rendile sõjalisi baase liitlasriikide territooriumil, vastastikuse tasaarvelduse korras. Kanadal oli sarnane poliitika, varustades küll ennekõike Suurbritanniat, küll oluliselt väiksemas mahus.
Kokku 50,1 miljardi (tänases rahas 667 miljardi) dollari väärtuses kaupu toimetati niimoodi USA-st Euroopa sõjatandrile, moodustades ligemale 17 protsenti kogu USA sõjakulutustest Teise maailmasõja ajal.
Sellest 31,4 miljardit läks Suurbritanniasse, 11,3 miljardit NSV liidule, 3,2 miljardit (Vabale) Prantsusmaale, 1,6 miljardit Hiinale ja veel 2,6 miljardit teistele liitlasriikidele (Brasiilia, Holland, Belgia, Kreeka jne). Kanada abi Suurbritanniale ja liitlastele koosnes ühest miljardist dollarist laenudena ja 3,4 miljardist dollarist varustusena.
Tingimused nägid ette, et materjali kasutatakse nii kaua kui see kas tagastatakse või hävineb, ehk jättes vastuvõtjale üsna vabad käed abi oma sõjaürituses ära kasutada.
Sel ajal, kui USA niimoodi tagaukse kaudu Euroopa ja Aasia sõtta sisenes, oli Prantsusmaa paraku purustatud, NSV Liit ja Hitleri-Saksamaa flirtisid veel omavahel (NSV Liit varustas ju Saksamaad vilja- ja metallilaadungitega juunini 1941 välja). Itaalia polnud veel Kreekat rünnanud, Saksamaa kallaletung NSV liidule ootas o.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Abiprogramm Lend-Lease ehk kuidas ameeriklased hoidsid jalul Briti ja Nõukogude sõjamasinat
"Laena ja liisi" poliitika kehtis tegelikult sõja lõpuni välja. Abi oli tegelikult tasuta, kuigi osa relvastusest tagastati ameeriklastele sõja lõpus. Vastu sai USA rendile sõjalisi baase liitlasriikide territooriumil, vastastikuse tasaarvelduse korras. Kanadal oli sarnane poliitika, varustades küll ennekõike Suurbritanniat, küll oluliselt väiksemas mahus.
Kokku 50,1 miljardi (tänases rahas 667 miljardi) dollari väärtuses kaupu toimetati niimoodi USA-st Euroopa sõjatandrile, moodustades ligemale 17 protsenti kogu USA sõjakulutustest Teise maailmasõja ajal.
Sellest 31,4 miljardit läks Suurbritanniasse, 11,3 miljardit NSV liidule, 3,2 miljardit (Vabale) Prantsusmaale, 1,6 miljardit Hiinale ja veel 2,6 miljardit teistele liitlasriikidele (Brasiilia, Holland, Belgia, Kreeka jne). Kanada abi Suurbritanniale ja liitlastele koosnes ühest miljardist dollarist laenudena ja 3,4 miljardist dollarist varustusena.
Tingimused nägid ette, et materjali kasutatakse nii kaua kui see kas tagastatakse või hävineb, ehk jättes vastuvõtjale üsna vabad käed abi oma sõjaürituses ära kasutada.
Sel ajal, kui USA niimoodi tagaukse kaudu Euroopa ja Aasia sõtta sisenes, oli Prantsusmaa paraku purustatud, NSV Liit ja Hitleri-Saksamaa flirtisid veel omavahel (NSV Liit varustas ju Saksamaad vilja- ja metallilaadungitega juunini 1941 välja). Itaalia polnud veel Kreekat rünnanud, Saksamaa kallaletung NSV liidule ootas o.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the Lend-Lease program, its implementation, and impact during World War II. It introduces relevant historical concepts and offers coherent content, but lacks educational structure, exercises, and is written in a language (Estonian) that may not be widely understood in many educational settings. The content is more suitable for upper grade school levels due to its complexity.

Educational score: 3