29. märts 2010
Artikli originaal asub siin aadressil
/ Paul-Eerik Rummo
Uue põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu käekäik on olnud heitlik. Seda võis ette aimata. Kehtiv seadus on olemas igiaegadest peale, samas on seda elu ja juhuideede sunnil punkt- ja jupphaaval tihti muudetud.
Sama käib ka teiste haridusseaduste kohta, selle vahega, et mõne puhul on omariikluse taastamise aegne terviktekst vahepeal siiski uuega asendunud – kuid neid uusigi on tulnud juba korduvalt muuta. (Meenub anekdoot, kus joodik lubas hakata uueks inimeseks ja hakkaski, aga varsti selgus, et ka see uus inimene tahab juua.) Pole selgust ega ülevaatlikkust.
Seadus kui asutuse põhimäärus
Meenutan siinkohal, et kogu haridus- seaduste pakett tehti ja jõustati omal ajal suhteliselt suure rutuga, omamoodi hädaabinõuna, et anda hari¬dusasutustele tõuge ja orientiirid tegutsemiseks uues taustsüsteemis. Sellest ka paketi ülesehitus insti¬tutsioonide (koolieelne lasteasutus, põhikool ja gümnaasium jne), mitte haridusastmete kaupa, mis oleks olemuslikum ja sisulisem. Samas oli selge otsus ja kava – juba viis-kuusteist aastat tagasi! – asuda kohe uut, sisust lähtuvat paketti koostama. Seletamatul viisil on asi senini sumbunud. Kuigi pea iga kord valitsuse vahetudes on teema uuesti põgusalt ülal, jõuab alati, kui muudatused on mõne seaduse juba liiga kirjuks teinud, uus terviktekst lauale ikkagi asutusekesksel kujul.
See võib näida formaalse, tehnilise küsimusena, aga ei ole seda. Asutuste kaupa lähenemine ei või.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 29. märts 2010
Artikli originaal asub siin aadressil
/ Paul-Eerik Rummo
Uue põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu käekäik on olnud heitlik. Seda võis ette aimata. Kehtiv seadus on olemas igiaegadest peale, samas on seda elu ja juhuideede sunnil punkt- ja jupphaaval tihti muudetud.
Sama käib ka teiste haridusseaduste kohta, selle vahega, et mõne puhul on omariikluse taastamise aegne terviktekst vahepeal siiski uuega asendunud – kuid neid uusigi on tulnud juba korduvalt muuta. (Meenub anekdoot, kus joodik lubas hakata uueks inimeseks ja hakkaski, aga varsti selgus, et ka see uus inimene tahab juua.) Pole selgust ega ülevaatlikkust.
Seadus kui asutuse põhimäärus
Meenutan siinkohal, et kogu haridus- seaduste pakett tehti ja jõustati omal ajal suhteliselt suure rutuga, omamoodi hädaabinõuna, et anda hari¬dusasutustele tõuge ja orientiirid tegutsemiseks uues taustsüsteemis. Sellest ka paketi ülesehitus insti¬tutsioonide (koolieelne lasteasutus, põhikool ja gümnaasium jne), mitte haridusastmete kaupa, mis oleks olemuslikum ja sisulisem. Samas oli selge otsus ja kava – juba viis-kuusteist aastat tagasi! – asuda kohe uut, sisust lähtuvat paketti koostama. Seletamatul viisil on asi senini sumbunud. Kuigi pea iga kord valitsuse vahetudes on teema uuesti põgusalt ülal, jõuab alati, kui muudatused on mõne seaduse juba liiga kirjuks teinud, uus terviktekst lauale ikkagi asutusekesksel kujul.
See võib näida formaalse, tehnilise küsimusena, aga ei ole seda. Asutuste kaupa lähenemine ei või.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on policy and legislation discussions. The content is not coherent or suitable for learning, with no clear concepts or structured information. It appears to be a formal discussion on educational policies, making it unsuitable for primary or grade school levels.

Educational score: 1