Rahuloleval töötajal tekib sisemine vajadus tööd teha
Kuigi praktikute hulgas kohtab sageli arvamust, et rahulolev töötaja ei tule muudatustega kaasa ja seetõttu tuleb hoida töötajaid rahulolematuna, näitavad uuringud vastupidist seost.
Visalt levib juhtide hulgas legend sellest, et töötaja ei tohi mingil juhul rahulolev olla, siis ei soovivat ta enam, et töös mingeid muudatusi tehtaks. Olen püüdnud leida selle arusaama juuri. Töötasin läbi üle 400 välismaise teadusliku artikli ja raamatu ja huvitav-huvitav, ei leidnud ühtegi uuringu tulemust, mis seda oleks toetanud. Küll leidsin hulgaliselt uuringuid, mis tõendasid vastupidist.
Et asjas selgust saada, alustame rahulolu defineerimisest. Tööga rahulolu on ametist või tööalasest tegevusest tulenev meeldiv emotsionaalne seisund, mis kajastab vajaduste rahuldatuse astet ja näitab, kuidas töötajale tema töö meeldib. Töörahulolu uurimisele andsid tõuke Hawtorne uurimused 1920ndate aastate lõpus, mis algselt olid mõeldud töötingimuste mõju uurimiseks töö tulemuslikkusele. Tegelikkuses aga osutusid need tänapäevase juhtimisteooria nurgakiviks, sest eksperimentide käigus selgus, et rohkem kui töökoha valgustatus motiveeris töötajaid nendele osaks saanud kõrgendatud tähelepanu.
Töörahulolu mõõtmiseks hakati 1930ndatel aastatel koostama mitmesuguseid küsimustikke, milles paluti töötajatel hinnata töö olulisemaid tunnuseid nagu töö raskus, pinge, vaheldus, tasu jm. Nende hinnangute summeerimisel saadud indeksit vaadeldi kui töömeeleolu .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Rahuloleval töötajal tekib sisemine vajadus tööd teha
Kuigi praktikute hulgas kohtab sageli arvamust, et rahulolev töötaja ei tule muudatustega kaasa ja seetõttu tuleb hoida töötajaid rahulolematuna, näitavad uuringud vastupidist seost.
Visalt levib juhtide hulgas legend sellest, et töötaja ei tohi mingil juhul rahulolev olla, siis ei soovivat ta enam, et töös mingeid muudatusi tehtaks. Olen püüdnud leida selle arusaama juuri. Töötasin läbi üle 400 välismaise teadusliku artikli ja raamatu ja huvitav-huvitav, ei leidnud ühtegi uuringu tulemust, mis seda oleks toetanud. Küll leidsin hulgaliselt uuringuid, mis tõendasid vastupidist.
Et asjas selgust saada, alustame rahulolu defineerimisest. Tööga rahulolu on ametist või tööalasest tegevusest tulenev meeldiv emotsionaalne seisund, mis kajastab vajaduste rahuldatuse astet ja näitab, kuidas töötajale tema töö meeldib. Töörahulolu uurimisele andsid tõuke Hawtorne uurimused 1920ndate aastate lõpus, mis algselt olid mõeldud töötingimuste mõju uurimiseks töö tulemuslikkusele. Tegelikkuses aga osutusid need tänapäevase juhtimisteooria nurgakiviks, sest eksperimentide käigus selgus, et rohkem kui töökoha valgustatus motiveeris töötajaid nendele osaks saanud kõrgendatud tähelepanu.
Töörahulolu mõõtmiseks hakati 1930ndatel aastatel koostama mitmesuguseid küsimustikke, milles paluti töötajatel hinnata töö olulisemaid tunnuseid nagu töö raskus, pinge, vaheldus, tasu jm. Nende hinnangute summeerimisel saadud indeksit vaadeldi kui töömeeleolu .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on job satisfaction, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The content is more suited for a management or psychology course, and the language used is not simple enough for younger students. The extract lacks coherence and focus on educational concepts, making it less valuable for structured learning.

Educational score: 1