Vabariigi Valitsus kiitis 10. märtsil 2011. aastal heaks ehitusmaavarade arengukava kuni aastani 2020.
See on strateegiline dokument, mille koostamisse olid kaasatud lisaks riigiasutustele väga paljud huvigrupid. Toimusid ka arutelud avalikkusega.
Ehitusmaavarade arengukava kaardistab kõik Eesti ehitusmaavarad. Tänu arengukava koostamisele on Eestis kogu kaevandamise ja kasutamisega seonduvat esmakordselt süsteemselt analüüsitud, arvestades seejuures looduslikke, majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid. On eksklik arvata, et see dokument on n-ö kaevandamisluba. Riik on kohustatud teadma, millised maavarad ja kus need tema territooriumil paiknevad.
Ehitusmaavarade ehk looduslike ehitusmaterjalide arengukava on maapõuealane strateegiline dokument, mille eesmärk on määrata riigi huvi ja selle alusel lahendada koostamise ettepaneku eelnõus nimetatud ehitusmaavarade kaevandamise ja kasutamisega seotud vastuolud ja probleemid, kindlustades Eesti järjepideva varustatuse nimetatud ehitustoormega.
Arengukava koostati kuni aastani 2020 ja see käsitleb kogu Eestis paikneva lubjakivi, dolokivi, kristalliinse ehituskivi, liiva, kruusa ja savi kaevandamist ning kasutamist. Arengukava eelnõu koostamise aluseks oli Eesti keskkonnastrateegia aastani 2030 ning selle rakendusplaan ehk Eesti keskkonnategevuskava aastateks 2007-2013.
Loe täpsemalt
- Ehitusmaavarade kasutamise riiklik arengukava 2011-2020
- Arengukava seletuskiri
- Lisa 1. Ehitusmaavara varu maakondade, maavarade ja maardlate kaupa .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vabariigi Valitsus kiitis 10. märtsil 2011. aastal heaks ehitusmaavarade arengukava kuni aastani 2020.
See on strateegiline dokument, mille koostamisse olid kaasatud lisaks riigiasutustele väga paljud huvigrupid. Toimusid ka arutelud avalikkusega.
Ehitusmaavarade arengukava kaardistab kõik Eesti ehitusmaavarad. Tänu arengukava koostamisele on Eestis kogu kaevandamise ja kasutamisega seonduvat esmakordselt süsteemselt analüüsitud, arvestades seejuures looduslikke, majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid. On eksklik arvata, et see dokument on n-ö kaevandamisluba. Riik on kohustatud teadma, millised maavarad ja kus need tema territooriumil paiknevad.
Ehitusmaavarade ehk looduslike ehitusmaterjalide arengukava on maapõuealane strateegiline dokument, mille eesmärk on määrata riigi huvi ja selle alusel lahendada koostamise ettepaneku eelnõus nimetatud ehitusmaavarade kaevandamise ja kasutamisega seotud vastuolud ja probleemid, kindlustades Eesti järjepideva varustatuse nimetatud ehitustoormega.
Arengukava koostati kuni aastani 2020 ja see käsitleb kogu Eestis paikneva lubjakivi, dolokivi, kristalliinse ehituskivi, liiva, kruusa ja savi kaevandamist ning kasutamist. Arengukava eelnõu koostamise aluseks oli Eesti keskkonnastrateegia aastani 2030 ning selle rakendusplaan ehk Eesti keskkonnategevuskava aastateks 2007-2013.
Loe täpsemalt
- Ehitusmaavarade kasutamise riiklik arengukava 2011-2020
- Arengukava seletuskiri
- Lisa 1. Ehitusmaavara varu maakondade, maavarade ja maardlate kaupa .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Estonia's construction material resources and their development plan, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The content is more focused on national strategies and policies, making it less suitable for educational purposes.

Educational score: 1