HELIR-VALDOR SEEDER,
riigikogu liige, Isamaaliit
Käesoleva aasta 1. märtsist tõstis AS Eesti Energia oluliselt elektri hinda, põhjendades seda eelkõige investeerimisvajadustega. Selline hinnatõus mõjutab kõige rohkem väiketarbijaid, kellele hind tõusis kõige rohkem, ning vähendab ka Eesti majanduse konkurentsivõimet.
Vahetult pärast elektri hinna tõusu otsustas valitsus võtta ASist Eesti Energia kasumina välja 97 miljoni krooni ulatuses dividende. Põhjenduseks toodi, et Eesti Energial on piisavalt vahendeid investeerimiseks ja laenude teenindamiseks ning et tegemist on hoopis saastetasude kvoodi müügist laekuva rahaga, mis peaks kuuluma Eesti riigile.
Eesti Energia on Eesti suurim saastaja. Eesti riik saab saastetasu kvoodi müüa eelkõige tänu Eesti Energia säästlikule tootmisele ja seetõttu on loogiline, et sealt laekuv raha jääks vajalikeks investeeringuteks Eesti Energiale. Investeerimise vajadust näitas ka käesoleva aasta jaanuaritorm, mille tagajärjed on siiamaani osaliselt likvideerimata ning tarbijatel on hirm massiliste elektrikatkestuste kordumise ees juba järgmise tormi korral.
Valitsuse tarbijavaenuliku ja ebamoraalse käitumise tegelik põhjus on läbikukkunud maksureform ning ebaõnnestunud eelarvepoliitika. Elektri hinna tõusuga soovitakse lappida riigieelarve auke ja tasakaalustada eelarvet kõikvõimalike abinõudega.
Niisugusel puhul on tegemist elektrimaksuga, kus tarbijad, makstes küll elektri eest, täidavad tegelikult hoopis riigieelarvet. Elektrimaksu kehtestamis.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: HELIR-VALDOR SEEDER,
riigikogu liige, Isamaaliit
Käesoleva aasta 1. märtsist tõstis AS Eesti Energia oluliselt elektri hinda, põhjendades seda eelkõige investeerimisvajadustega. Selline hinnatõus mõjutab kõige rohkem väiketarbijaid, kellele hind tõusis kõige rohkem, ning vähendab ka Eesti majanduse konkurentsivõimet.
Vahetult pärast elektri hinna tõusu otsustas valitsus võtta ASist Eesti Energia kasumina välja 97 miljoni krooni ulatuses dividende. Põhjenduseks toodi, et Eesti Energial on piisavalt vahendeid investeerimiseks ja laenude teenindamiseks ning et tegemist on hoopis saastetasude kvoodi müügist laekuva rahaga, mis peaks kuuluma Eesti riigile.
Eesti Energia on Eesti suurim saastaja. Eesti riik saab saastetasu kvoodi müüa eelkõige tänu Eesti Energia säästlikule tootmisele ja seetõttu on loogiline, et sealt laekuv raha jääks vajalikeks investeeringuteks Eesti Energiale. Investeerimise vajadust näitas ka käesoleva aasta jaanuaritorm, mille tagajärjed on siiamaani osaliselt likvideerimata ning tarbijatel on hirm massiliste elektrikatkestuste kordumise ees juba järgmise tormi korral.
Valitsuse tarbijavaenuliku ja ebamoraalse käitumise tegelik põhjus on läbikukkunud maksureform ning ebaõnnestunud eelarvepoliitika. Elektri hinna tõusuga soovitakse lappida riigieelarve auke ja tasakaalustada eelarvet kõikvõimalike abinõudega.
Niisugusel puhul on tegemist elektrimaksuga, kus tarbijad, makstes küll elektri eest, täidavad tegelikult hoopis riigieelarvet. Elektrimaksu kehtestamis.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and is more focused on discussing political and economic issues in Estonia. It does not address educational topics relevant to primary or grade school levels, nor does it introduce key concepts in a coherent manner. The content is also too complex and advanced for younger students.

Educational score: 0