Eesti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKE) ei soovi teha koostööd ei omavahel ega avaliku sektoriga, selgub EASi ja Praxise uuringust.
Uuringu läbiviijate hinnangul on üks enam murettekitav asjaolu Eesti VKEde vähene valmidus ja soov teha koostööd teiste ettevõtete, avaliku sektoriga ja ettevõtteväliste investoritega.
Põhjendustena toovad ettevõtjad soovi säilitada oma sõltumatus, kaitsta oma ärisaladusi ja mitte jagada kasumit. Seonduvalt tuleb esile tõsta järjest vähenenud liikmelisust tegevusala organisatsioonides.
Uuringu andmetel kuulub 19% VKEdest mõnda oma tegevusala organisatsiooni, näiteks erialaliitu või mõnda sarnasesse organisatsiooni. Sagedamini on nende organisatsioonide liikmeteks suuremad ettevõtted.
Nende VKEde arv, kes ei tee kellegagi koostööd, on vähenenud kolme protsendipunkti võrra – 2005. aasta 8%-lt kahanes see näitaja 2011. aastaks 5%ni. VKEde peamised koostööpartnerid on kliendid ja tarbijad, tarnijad ning konkurendid või sama majandusharu teised ettevõtted.
“Sellest võib järeldada, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on oma majanduseesmärkide saavutamise nimel küllaltki aktiivsed oma tootmisahela osapooltega koostööd tegema. Usutavasti tagab selline koostöö paremad majandustulemused ka kogu tootmisahelas ja tegevusalal,” kirjutatakse uuringu kokkuvõttes.
Peaaegu pooled koostööd taunivatest ettevõtetest seavad esikohale sõltumatuse, jättes tagaplaanile võimaluse jõuda koostöö käigus eesmärgini, mida ettevõte üksinda oma vahenditeg.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKE) ei soovi teha koostööd ei omavahel ega avaliku sektoriga, selgub EASi ja Praxise uuringust.
Uuringu läbiviijate hinnangul on üks enam murettekitav asjaolu Eesti VKEde vähene valmidus ja soov teha koostööd teiste ettevõtete, avaliku sektoriga ja ettevõtteväliste investoritega.
Põhjendustena toovad ettevõtjad soovi säilitada oma sõltumatus, kaitsta oma ärisaladusi ja mitte jagada kasumit. Seonduvalt tuleb esile tõsta järjest vähenenud liikmelisust tegevusala organisatsioonides.
Uuringu andmetel kuulub 19% VKEdest mõnda oma tegevusala organisatsiooni, näiteks erialaliitu või mõnda sarnasesse organisatsiooni. Sagedamini on nende organisatsioonide liikmeteks suuremad ettevõtted.
Nende VKEde arv, kes ei tee kellegagi koostööd, on vähenenud kolme protsendipunkti võrra – 2005. aasta 8%-lt kahanes see näitaja 2011. aastaks 5%ni. VKEde peamised koostööpartnerid on kliendid ja tarbijad, tarnijad ning konkurendid või sama majandusharu teised ettevõtted.
“Sellest võib järeldada, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on oma majanduseesmärkide saavutamise nimel küllaltki aktiivsed oma tootmisahela osapooltega koostööd tegema. Usutavasti tagab selline koostöö paremad majandustulemused ka kogu tootmisahelas ja tegevusalal,” kirjutatakse uuringu kokkuvõttes.
Peaaegu pooled koostööd taunivatest ettevõtetest seavad esikohale sõltumatuse, jättes tagaplaanile võimaluse jõuda koostöö käigus eesmärgini, mida ettevõte üksinda oma vahenditeg.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational relevance, focusing on a business survey in Estonia. It doesn't address key concepts relevant to school curricula or provide substantial educational content suitable for primary or grade school levels. The text is also written in a language (Estonian) that may not be widely understood, limiting its educational value.

Educational score: 1