Mõned aastad tagasi küsiti kuuenda klassi õpilastelt, mida nad arvavad maailma turvalisusest ning kas maailmas on rohkem “halbu” või “häid” inimesi. Šokeerivalt oli vastuseks, et maailm on ohtlik ja “halbu” on rohkem kui “häid”.
Neid oli väga raske ümber veenda. Kuid kerge on aru saada, miks nendel selline maailmapilt oli kujunenud – meedia. Nad uskusid kuuldud/nähtud lugusi rohkem, kui oma enda elukogemust.
Uskudes meediat rohkem kui elukogemusi
Tänapäeval on suurem oht, kui kunagi varem, ajada sassi meedia ja reaalsuse. Me mitte ainult ei usu meedias kajastatavat rohkem, kui oma kogemusi, meie valmisolekust neid uskuda on saanud rahategemisviis. Mida sensiatsioonilisem lugu, seda rohkem me tähelepanu pöörame. Me jääme lugudesse kinni, olgu need helged või tumedad.
Selle asemel, et oma maailmapilt luua teiste arvamuste põhjal, peaks vaatama oma elukogemust ja inimesi enda ümber. Tihtipeale on pilt, mida meile näidatakse ja see, mida me kogeme hoopis teistsugune. Kumba sa usaldad – meediat? Miks?
Illusioon, et vaenlasi on vaja
Paljud inimesed arvavad, et on idealistlik uskuda sõnumit, et “head” inimesed on kõikjal. Kuid see on arusaamatus – see, kui näed headust kõigis, ei tähenda, et pead nendega nõustuma.
Erinevad arvamused on kasulikud. Konfliktid tekitavad dialoogi, millest saavad alguse muutused. Erinevad arvamused ja vaatevinklid avardavad maailmapilti. Oluline on siinkohal aru saada, et teine inimene ei ole kohe vaenlane, lihtsalt sellepärast, et omab sinust teistsugus.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mõned aastad tagasi küsiti kuuenda klassi õpilastelt, mida nad arvavad maailma turvalisusest ning kas maailmas on rohkem “halbu” või “häid” inimesi. Šokeerivalt oli vastuseks, et maailm on ohtlik ja “halbu” on rohkem kui “häid”.
Neid oli väga raske ümber veenda. Kuid kerge on aru saada, miks nendel selline maailmapilt oli kujunenud – meedia. Nad uskusid kuuldud/nähtud lugusi rohkem, kui oma enda elukogemust.
Uskudes meediat rohkem kui elukogemusi
Tänapäeval on suurem oht, kui kunagi varem, ajada sassi meedia ja reaalsuse. Me mitte ainult ei usu meedias kajastatavat rohkem, kui oma kogemusi, meie valmisolekust neid uskuda on saanud rahategemisviis. Mida sensiatsioonilisem lugu, seda rohkem me tähelepanu pöörame. Me jääme lugudesse kinni, olgu need helged või tumedad.
Selle asemel, et oma maailmapilt luua teiste arvamuste põhjal, peaks vaatama oma elukogemust ja inimesi enda ümber. Tihtipeale on pilt, mida meile näidatakse ja see, mida me kogeme hoopis teistsugune. Kumba sa usaldad – meediat? Miks?
Illusioon, et vaenlasi on vaja
Paljud inimesed arvavad, et on idealistlik uskuda sõnumit, et “head” inimesed on kõikjal. Kuid see on arusaamatus – see, kui näed headust kõigis, ei tähenda, et pead nendega nõustuma.
Erinevad arvamused on kasulikud. Konfliktid tekitavad dialoogi, millest saavad alguse muutused. Erinevad arvamused ja vaatevinklid avardavad maailmapilti. Oluline on siinkohal aru saada, et teine inimene ei ole kohe vaenlane, lihtsalt sellepärast, et omab sinust teistsugus.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides relevant information on critical thinking, media literacy, and perspective-taking, making it suitable for educational use. It introduces key concepts, such as the importance of personal experience and diverse opinions, in a coherent manner. Although it may not be comprehensive, the content is valuable for structured learning, particularly for primary to grade school levels.

Educational score: 4