Katsevahendid – mitte ainult rahast
Õpetajate Leht pöördus Eesti füüsika seltsi füüsikaõpetajate osakonna poole palvega kirjutada koolide laboritest. Kuidas õpetajad näevad nende olukorda ja varustatust? Kui palju katseid tehakse ja kuidas see mõjutab õpilaste huvi? Ettepanek jõudis lõpuks allakirjutanu lauale – õpetajate tööpäevad on ju pikad. Mida siis kõigest sellest arvata?
Jah, demonstratsioonkatsed teevad füüsika põnevamaks ning kasvatavad õpilaste huvi selle vastu. Kindel on ka see, et looduse uurimine võiks käia praktilise tegevuse kaudu, mitte töövihikut täites. Edasi oleks lihtne nentida, et katsevahendid on kallid (jah, nii see on) ning tihti ei suuda koolid neid hankida (samuti õige). Ja lõpetada siis tõdemusega, et raha on juurde vaja.
Prooviks siiski veidi teistmoodi.
Tõenduspõhine teadmine ja arvamus
Meile teadaolevalt tegi viimase koolide katsevahenditega varustatuse uuringu TÜ koolifüüsika keskuse magistrant Ott Krikmann 2001. a (juhendaja Henn Voolaid). Magistritöö kokkuvõttes on öeldud: „Uurisime Eesti koolide füüsikakabineti olukorda riistvara seisukohalt. Andsime ülevaate eelnevatest uurimustest, mis on seotud riistvara uurimustega koolides. Leidsime, et koolide varustatus riistvaraga aastate jooksul ei ole paranenud ja on endiselt halb. Kabinettides puuduvad katsete tegemiseks vajalikud tarbed. Õpetajad jätavad katseid tegemata. On koole, kus ei tehta ühtegi katset riistvara puudumise tõttu. /…/ Füüsika kabinetti riistvara soetamiseks oleks vaja käivitad.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Katsevahendid – mitte ainult rahast
Õpetajate Leht pöördus Eesti füüsika seltsi füüsikaõpetajate osakonna poole palvega kirjutada koolide laboritest. Kuidas õpetajad näevad nende olukorda ja varustatust? Kui palju katseid tehakse ja kuidas see mõjutab õpilaste huvi? Ettepanek jõudis lõpuks allakirjutanu lauale – õpetajate tööpäevad on ju pikad. Mida siis kõigest sellest arvata?
Jah, demonstratsioonkatsed teevad füüsika põnevamaks ning kasvatavad õpilaste huvi selle vastu. Kindel on ka see, et looduse uurimine võiks käia praktilise tegevuse kaudu, mitte töövihikut täites. Edasi oleks lihtne nentida, et katsevahendid on kallid (jah, nii see on) ning tihti ei suuda koolid neid hankida (samuti õige). Ja lõpetada siis tõdemusega, et raha on juurde vaja.
Prooviks siiski veidi teistmoodi.
Tõenduspõhine teadmine ja arvamus
Meile teadaolevalt tegi viimase koolide katsevahenditega varustatuse uuringu TÜ koolifüüsika keskuse magistrant Ott Krikmann 2001. a (juhendaja Henn Voolaid). Magistritöö kokkuvõttes on öeldud: „Uurisime Eesti koolide füüsikakabineti olukorda riistvara seisukohalt. Andsime ülevaate eelnevatest uurimustest, mis on seotud riistvara uurimustega koolides. Leidsime, et koolide varustatus riistvaraga aastate jooksul ei ole paranenud ja on endiselt halb. Kabinettides puuduvad katsete tegemiseks vajalikud tarbed. Õpetajad jätavad katseid tegemata. On koole, kus ei tehta ühtegi katset riistvara puudumise tõttu. /…/ Füüsika kabinetti riistvara soetamiseks oleks vaja käivitad.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the importance of experiments in physics education and the challenges schools face in acquiring equipment. It references a research study and provides some insights into the state of physics education in Estonian schools. Although it introduces relevant concepts, the text is not comprehensive and lacks a clear structure, making it more suitable as a discussion starter than a standalone educational resource.

Educational score: 3