Mida me õnne soovides tegelikult soovime?
Me soovime pidevalt teistele õnne - küll sünnipäevaks, abiellumise puhul, lapse sündides... Aga kas me tegelikult ka mõtleme selle sõna taha, määratleme õnne? Mida me tegelikult mõtleme õnne all ja mida soovime teisele?
Väljendist „Palju õnne!“ on saanud justkui lihtsalt üks tühi sõnakõlks. Sest näiteks sünnipäeval soovivad meile õnne meie kõige kallimate kõrval ka poolvõõrad inimesed. Inimesed, kellega oleme kunagi suhelnud, kuid enam ei tee seda. Inimesed, kellega oleme vaid mõned korrad kokku puutunud. Inimesed, keda me õigupoolest ei tunnegi. Nad soovivad meile suhtlusportaalides õnne, aga kas nad tegelikult seda ka mõtlevad? Või soovivad lihtsalt, sest nii on kombeks, nii on viisakas? Ilma soovi sisule ja tähendusele mõtlemata.
„Palju õnne!“ tähendus on muutunud umbes samaväärseks vestluse algul kasutatava väljendiga „Kuidas sul läheb?“. Me ei eelda ju enamasti sellele pikka ja põhjalikku kirjeldust oma elust, vaid pigem vastust „Hästi!“, et saaks jutuga asja juurde asuda. See on suuresti lihtsalt viisakusväljend. Ka soovides „Palju õnne!“ võib soov jääda liiga pealiskaudseks.
Kui soovime õnne, mida me siis tegelikult mõtleme ja soovime? Rahu, edu, rõõmu, armastust, ilu, raha, küllust, tervist, naudinguid, soovide täitumist, tarkust, headust, vedamist, tasakaalu, oskust pisiasjadest rõõmu tunda jne või neid kõiki koos? Kas õnn on siis üldnimetus kõigile neile? Ehk tasuks sellele mõelda, enne kui kellelegi järjekordsed õnnitlused .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mida me õnne soovides tegelikult soovime?
Me soovime pidevalt teistele õnne - küll sünnipäevaks, abiellumise puhul, lapse sündides... Aga kas me tegelikult ka mõtleme selle sõna taha, määratleme õnne? Mida me tegelikult mõtleme õnne all ja mida soovime teisele?
Väljendist „Palju õnne!“ on saanud justkui lihtsalt üks tühi sõnakõlks. Sest näiteks sünnipäeval soovivad meile õnne meie kõige kallimate kõrval ka poolvõõrad inimesed. Inimesed, kellega oleme kunagi suhelnud, kuid enam ei tee seda. Inimesed, kellega oleme vaid mõned korrad kokku puutunud. Inimesed, keda me õigupoolest ei tunnegi. Nad soovivad meile suhtlusportaalides õnne, aga kas nad tegelikult seda ka mõtlevad? Või soovivad lihtsalt, sest nii on kombeks, nii on viisakas? Ilma soovi sisule ja tähendusele mõtlemata.
„Palju õnne!“ tähendus on muutunud umbes samaväärseks vestluse algul kasutatava väljendiga „Kuidas sul läheb?“. Me ei eelda ju enamasti sellele pikka ja põhjalikku kirjeldust oma elust, vaid pigem vastust „Hästi!“, et saaks jutuga asja juurde asuda. See on suuresti lihtsalt viisakusväljend. Ka soovides „Palju õnne!“ võib soov jääda liiga pealiskaudseks.
Kui soovime õnne, mida me siis tegelikult mõtleme ja soovime? Rahu, edu, rõõmu, armastust, ilu, raha, küllust, tervist, naudinguid, soovide täitumist, tarkust, headust, vedamist, tasakaalu, oskust pisiasjadest rõõmu tunda jne või neid kõiki koos? Kas õnn on siis üldnimetus kõigile neile? Ehk tasuks sellele mõelda, enne kui kellelegi järjekordsed õnnitlused .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of wishing someone "good luck" and what it truly means, encouraging deeper thought into the meaning of happiness. It's coherent and introduces relevant concepts, but lacks structured educational content and is more philosophical. It's suitable for older grade school students but may not be comprehensive enough for educational purposes.

Educational score: 3