Ajalugu
Ajaloo õpetamise ajalugu
Ajalooõpetuse korraldus Tartu ülikoolis kehtestati Academia Dorpatensise (1632) põhikirjaga. Kesksel kohal oli üldajaloo s.o maailma universaalajalugu (universalis mundi historia) õpetamine. Selle kõrval käsitleti ka nn partikulaarajalugu (historia particularis).
Tartu ülikooli esimene (üld)ajaloo professor Friedrich Menius pani aluse Liivimaa ajaloo uurimisele. 1689. aasta Tartu ülikooli põhikiri asetas ajalooõpetuses rõhu Rootsi ajaloole. Ajalooprofessor Carl Schulteni Tacituse annaalide käsitlusi võib lugeda tänapäevase ajalooseminari algeks.
Ajaloo osakonna alguseks võib lugeda 1803. aastat, mil taasavatud Tartu ülikoolis (Der Kaiserliche Universität zu Dorpat 1802) rajati üldise ajaloo, statistika ja geograafia ning Venemaa, eriti Eesti-, Liivi- ja Kura- ning Soomemaa ajaloo, statistika ja geograafia (s.o. regionaalajaloo) professuur. 1820. a. eraldati aga ajalugu ning statistika ja geograafia omaette professuuriks. Ajalooprofessuuri ülesandeks jäi peamiselt üldajaloo õpetamine, kuna regionaalajaloo kateeder praktiliselt likvideeriti. Alles 1853. a. taastati iseseisev Vene ajloo professuur. 1880.a. loodi üldajaloo paralleelprofessur, mille tulemusena keskaega ja uusaega hakkasid õpetama eraldi professorid. Arheoloogiat õpetas XIX sajandi esimesel poolel klassikalise filoloogia professor, etnograafiat aga geograafia ja statistika professor.
Teadusmaailmas tunnustatumad olid üldajaloo professoritest medievist Richard Hausmann (1870-1897) ja.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Ajalugu
Ajaloo õpetamise ajalugu
Ajalooõpetuse korraldus Tartu ülikoolis kehtestati Academia Dorpatensise (1632) põhikirjaga. Kesksel kohal oli üldajaloo s.o maailma universaalajalugu (universalis mundi historia) õpetamine. Selle kõrval käsitleti ka nn partikulaarajalugu (historia particularis).
Tartu ülikooli esimene (üld)ajaloo professor Friedrich Menius pani aluse Liivimaa ajaloo uurimisele. 1689. aasta Tartu ülikooli põhikiri asetas ajalooõpetuses rõhu Rootsi ajaloole. Ajalooprofessor Carl Schulteni Tacituse annaalide käsitlusi võib lugeda tänapäevase ajalooseminari algeks.
Ajaloo osakonna alguseks võib lugeda 1803. aastat, mil taasavatud Tartu ülikoolis (Der Kaiserliche Universität zu Dorpat 1802) rajati üldise ajaloo, statistika ja geograafia ning Venemaa, eriti Eesti-, Liivi- ja Kura- ning Soomemaa ajaloo, statistika ja geograafia (s.o. regionaalajaloo) professuur. 1820. a. eraldati aga ajalugu ning statistika ja geograafia omaette professuuriks. Ajalooprofessuuri ülesandeks jäi peamiselt üldajaloo õpetamine, kuna regionaalajaloo kateeder praktiliselt likvideeriti. Alles 1853. a. taastati iseseisev Vene ajloo professuur. 1880.a. loodi üldajaloo paralleelprofessur, mille tulemusena keskaega ja uusaega hakkasid õpetama eraldi professorid. Arheoloogiat õpetas XIX sajandi esimesel poolel klassikalise filoloogia professor, etnograafiat aga geograafia ja statistika professor.
Teadusmaailmas tunnustatumad olid üldajaloo professoritest medievist Richard Hausmann (1870-1897) ja.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about the teaching of history at the University of Tartu, including key dates and events. It introduces relevant concepts and is coherent, but its focus on a specific university and historical context may limit its broader educational applicability. The language and content are formal and academic, suggesting suitability for older grade school students or those with an interest in history.

Educational score: 3