veelinnud
veelinnud (ingl water birds, vn BoдHыe пTицы), ökoloogiline rühmitis, mis hõlmab linde, kelle elu on tihedas seoses veekogudega: hanelised, pelikanilised, kaurilised, pütilised, suur hulk kurvitsalisi ja paljud teised linnud. Enamikul veelindudel on vee-eluga kohastumusi: varvastel on ujulestad, päranipunääre on suur ja selle nõre kaitseb hästi märgumise eest, vastu keha liibunud jäik sulestik soodustab ujumist, keha jahtumist vähendab rohke udusulestik. Osa (näiteks kaurilised) ujub ja sukeldub võrdselt hästi, ujudes istub nende keha sügavalt vees, toidu hangivad sageli veekogu põhjast, osa (näiteks kajaklased) ujub hästi, kuid ei sukeldu ja ujudes on nende keha peaaegu täiesti vee peal. Valdav osa veelinde sööb mitmesuguseid teisi veeloomi – limuseid, kalu, vastseid. Veelinnud, kes tulevad maismaale ainult pesitsusajal, liiguvad seal vaevaliselt – roomates, jalgade ja tiibadega tõugates või taarudes; nende jalad paiknevad kaugel taga. Paljud veelinnud moodustavad seltsinguid, mõnikord on need väga suured, moodustades mõnel pool nn linnulaatu. Külm- ja parasvöötmes on enamik veelinde rändlinnud. Kuigi nende eluiga on värvulistega võrreldes pikk (rõngastusandmete järgi elab näiteks järvekaur kuni 27- ja kühmnokk-luik kuni 25-aastaseks), on peamiselt veekogude reostuse tõttu palju liike ja asurkondi hävimisohus. Olulisimaid rahvusvahelisi veelindude kaitse kokkuleppeid on 1975 jõustunud Ramsari konventsioon (käsitleb märgalade kui veelindude elukeskkonna kaitset), Ee.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: veelinnud
veelinnud (ingl water birds, vn BoдHыe пTицы), ökoloogiline rühmitis, mis hõlmab linde, kelle elu on tihedas seoses veekogudega: hanelised, pelikanilised, kaurilised, pütilised, suur hulk kurvitsalisi ja paljud teised linnud. Enamikul veelindudel on vee-eluga kohastumusi: varvastel on ujulestad, päranipunääre on suur ja selle nõre kaitseb hästi märgumise eest, vastu keha liibunud jäik sulestik soodustab ujumist, keha jahtumist vähendab rohke udusulestik. Osa (näiteks kaurilised) ujub ja sukeldub võrdselt hästi, ujudes istub nende keha sügavalt vees, toidu hangivad sageli veekogu põhjast, osa (näiteks kajaklased) ujub hästi, kuid ei sukeldu ja ujudes on nende keha peaaegu täiesti vee peal. Valdav osa veelinde sööb mitmesuguseid teisi veeloomi – limuseid, kalu, vastseid. Veelinnud, kes tulevad maismaale ainult pesitsusajal, liiguvad seal vaevaliselt – roomates, jalgade ja tiibadega tõugates või taarudes; nende jalad paiknevad kaugel taga. Paljud veelinnud moodustavad seltsinguid, mõnikord on need väga suured, moodustades mõnel pool nn linnulaatu. Külm- ja parasvöötmes on enamik veelinde rändlinnud. Kuigi nende eluiga on värvulistega võrreldes pikk (rõngastusandmete järgi elab näiteks järvekaur kuni 27- ja kühmnokk-luik kuni 25-aastaseks), on peamiselt veekogude reostuse tõttu palju liike ja asurkondi hävimisohus. Olulisimaid rahvusvahelisi veelindude kaitse kokkuleppeid on 1975 jõustunud Ramsari konventsioon (käsitleb märgalade kui veelindude elukeskkonna kaitset), Ee.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on water birds, their adaptations, and behaviors, making it relevant for educational purposes. It introduces key concepts and is coherent, although it may not be comprehensive. The content is focused on the topic, with minimal irrelevant information, and the concepts are not too advanced for grade school students. However, the language and style may require some adaptation for younger learners.

Educational score: 4