Tsiteeri:
Spitfire aga igati tasemel...
Selline üldistus on kaunis rumal. Spitfire, mida tarvitati 1944, meenutas neid Eesti tellituid ainult väliskuju poolest.
Juba kaalutlus (eeldus), justkui oleks Spitfire Mk.I pädev masin 40ndate kestel näitab tegelikult omas mahlas (WWI aegse ülesehituse ja relvastusega armee) praadinud Eestis (tegelikult laiem probleem) toimunud sõjatehnika ja -taktika arengu tempo alahindamist. Enda lohutuseks võib öelda, et see ei puudutanud ainult lennuväge ja ainult Eestit (laiem väikeriikide probleem). Spitfire MkI oli 1944. aastal umbes samasugune anakronism nagu Fokker D-21 oli 1939 ja oleks idarindel alla jäänud venelastele enamvähem kõiges, kõige esimese asjana ilmselt oma vähetõhusa 7,7 mm kaliibriga kuulipildujarelvastusega.
Tsiteeri:
Oleks sõda jällegi alanud 41 aastal, oleks Eestil olnud välja panna moodsamad masinad kui Soomel.
Oleks sõda alanud 1941, oleks Soomel neid töökorras Fokkereid olnud natuke rohkem kui 31 ning erinevalt Spitfiredest, mille käigushoidmine oli sõltuv inglastest (varuosad, bensiin), oli Fokker D-21 (ja ka keerukamad masinad) käigus hoitavad omamaiste jõupingutustega (nagu ka korduvalt praktikas kinnitati) või lahti hoitavate varustuskanalitega. Sõjas aga maksavad lennutunnid, mitte lennukite arvud paberil.
Tsiteeri:
Eestil oli tegelikkuses ikka rohkem lennukeid kui 0
Muidugi, kui jutt käib hävituslennukitest, mida 1939. a tasemega võrreldes 1939 sügisel polnud (pean silmas vähemalt I-153 võrdväärseid, mis oli kõige .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tsiteeri:
Spitfire aga igati tasemel...
Selline üldistus on kaunis rumal. Spitfire, mida tarvitati 1944, meenutas neid Eesti tellituid ainult väliskuju poolest.
Juba kaalutlus (eeldus), justkui oleks Spitfire Mk.I pädev masin 40ndate kestel näitab tegelikult omas mahlas (WWI aegse ülesehituse ja relvastusega armee) praadinud Eestis (tegelikult laiem probleem) toimunud sõjatehnika ja -taktika arengu tempo alahindamist. Enda lohutuseks võib öelda, et see ei puudutanud ainult lennuväge ja ainult Eestit (laiem väikeriikide probleem). Spitfire MkI oli 1944. aastal umbes samasugune anakronism nagu Fokker D-21 oli 1939 ja oleks idarindel alla jäänud venelastele enamvähem kõiges, kõige esimese asjana ilmselt oma vähetõhusa 7,7 mm kaliibriga kuulipildujarelvastusega.
Tsiteeri:
Oleks sõda jällegi alanud 41 aastal, oleks Eestil olnud välja panna moodsamad masinad kui Soomel.
Oleks sõda alanud 1941, oleks Soomel neid töökorras Fokkereid olnud natuke rohkem kui 31 ning erinevalt Spitfiredest, mille käigushoidmine oli sõltuv inglastest (varuosad, bensiin), oli Fokker D-21 (ja ka keerukamad masinad) käigus hoitavad omamaiste jõupingutustega (nagu ka korduvalt praktikas kinnitati) või lahti hoitavate varustuskanalitega. Sõjas aga maksavad lennutunnid, mitte lennukite arvud paberil.
Tsiteeri:
Eestil oli tegelikkuses ikka rohkem lennukeid kui 0
Muidugi, kui jutt käib hävituslennukitest, mida 1939. a tasemega võrreldes 1939 sügisel polnud (pean silmas vähemalt I-153 võrdväärseid, mis oli kõige .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic historical information relevant to educational topics, such as World War II and military technology. However, it lacks coherence, clarity, and organization, making it unsuitable for structured learning. The text includes complex concepts, assumes prior knowledge, and contains non-educational content.

Educational score: 2