Kes need inimesed on?28. juuni 2015
Eile sai teatavaks, et Euroopa Liidu ülemkogu (liikmesriikide peaministrid) jõudis eelnenud ööl pagulasküsimuses kokkuleppele, et Lõuna-Euroopa riikidesse kogunenud kümneid tuhandeid pagulasi hakatakse riikide vahel jagama, arvestades nende riikide sellekohast võimekust ja valmisolekut.
Eile avalikustati ka teadaolevalt esimese riigisisese pagulasteemalise uuringu tulemused, mis on tehtud pärast pagulasteema aktuaalseks muutumist. Selle tulemuste järgi on 42 protsenti Eesti elanikest pagulaste riiki võtmise vastu, 32 on poolt ning 26 protsendil puudub selles küsimuses kindel seisukoht. Uuringu kohaselt on kõige leebema suhtumisega pagulastesse Ida-Viru suuremate linnade elanikud, aga ka tallinlased ja tartlased. See on loogiliselt seletatav sellega, et suurtes linnades on inimestel rohkem kogemusi naabrusest teiste rahvuste ja kultuuride esindajatega.
Põhipõhjuseks, miks rahvas on vastu võõra taustaga inimeste saabumisele meie riiki, on hirm. Me ei tea ju täpselt, kes on need inimesed, missugune on nende hariduslik taust, kombed, motivatsioon, kriminogeensus jne. Lõpuks veel peamiselt rahvusvahelistest uudistest ammutatavad teadmised selle kohta, et moslemitega kaasneb terrorismioht jne.
Ja neid hirme ühiskonnas pole siiani keegi suutnud leevendada. Pigem vastupidi, osa poliitikuid kasutab olukorda ära, et endale tähelepanu võitmiseks neid hirme veelgi üles kütta. Selle harjal on jahmatav lugeda endise tipp-poliitiku, kunagise välisministri.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kes need inimesed on?28. juuni 2015
Eile sai teatavaks, et Euroopa Liidu ülemkogu (liikmesriikide peaministrid) jõudis eelnenud ööl pagulasküsimuses kokkuleppele, et Lõuna-Euroopa riikidesse kogunenud kümneid tuhandeid pagulasi hakatakse riikide vahel jagama, arvestades nende riikide sellekohast võimekust ja valmisolekut.
Eile avalikustati ka teadaolevalt esimese riigisisese pagulasteemalise uuringu tulemused, mis on tehtud pärast pagulasteema aktuaalseks muutumist. Selle tulemuste järgi on 42 protsenti Eesti elanikest pagulaste riiki võtmise vastu, 32 on poolt ning 26 protsendil puudub selles küsimuses kindel seisukoht. Uuringu kohaselt on kõige leebema suhtumisega pagulastesse Ida-Viru suuremate linnade elanikud, aga ka tallinlased ja tartlased. See on loogiliselt seletatav sellega, et suurtes linnades on inimestel rohkem kogemusi naabrusest teiste rahvuste ja kultuuride esindajatega.
Põhipõhjuseks, miks rahvas on vastu võõra taustaga inimeste saabumisele meie riiki, on hirm. Me ei tea ju täpselt, kes on need inimesed, missugune on nende hariduslik taust, kombed, motivatsioon, kriminogeensus jne. Lõpuks veel peamiselt rahvusvahelistest uudistest ammutatavad teadmised selle kohta, et moslemitega kaasneb terrorismioht jne.
Ja neid hirme ühiskonnas pole siiani keegi suutnud leevendada. Pigem vastupidi, osa poliitikuid kasutab olukorda ära, et endale tähelepanu võitmiseks neid hirme veelgi üles kütta. Selle harjal on jahmatav lugeda endise tipp-poliitiku, kunagise välisministri.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses a current event and its relevance to societal attitudes, but lacks educational structure and coherence. It provides some basic information and touches on relevant topics, but is more suited for general reading than educational purposes. The content is not comprehensive, and concepts are presented in a disorganized manner.

Educational score: 2