Eelmisel aastal väljastati hoonete ehitamiseks kokku 4812 ehitusluba, mis oli 3729 võrra vähem kui 2008. aastal, selgub majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi 2009. aasta majandusülevaatest.
Kasutuslubasid väljastati võrreldes 2008. aastaga eluhoonete osas 43% ning mitteeluhoonete osas 2% vähem.
Uute eluhoonete ehitamiseks väljastati mullu kokku 2065 ehitusluba, mis oli 62% vähem kui 2008. aastal ning 635 luba enam kui 2001. aastal. Seega lähiaastatel on lisaks eelnevalt väljastatud ehituslubade alusel planeeritud elamispindadele lisandumas kõigest 271 500 m2 uut elamispinda.
Tulenevalt juba 2007. ja 2008. aastal vähenema hakanud ehituslubade arvust, elanikkonna maksevõime vähenemistest ning kinnisvarahindade stabiliseerumisest valmis ning anti 2009. aastal kasutusse kõigest 3010 uut eluruumi, kokku pinnaga 304 000 m2.
Kasutusse lubatud eluruumide keskmine pind 2008. aastaga võrreldes kasvas, ulatudes üle 100 m2, mis näitab elamistingimuste paranemist uutes elamutes. Eelkõige väljastati kasutuslubasid eraisikutele ja ettevõtetele ning seda 6–8korruselistes korterelamutes ning eramajades asuvatele elamispindadele. Samas anti kasutusse ka 136 uut munitsipaalüürieluaset, mis on 85 eluaset enam kui 2007. ja 2008. aastal kokku.
Kui 2008. aastal veel mitteeluhoonete rajamiseks väljastatud ehituslubade arv kasvas, siis 2009. aastal algas vähenemine ka siin, jäädes siiski samale tasemele 2006.–2007. aastatega. Kokku väljastati 2009. aastal 2747 uut ehitusluba, millega plaanitavat.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eelmisel aastal väljastati hoonete ehitamiseks kokku 4812 ehitusluba, mis oli 3729 võrra vähem kui 2008. aastal, selgub majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi 2009. aasta majandusülevaatest.
Kasutuslubasid väljastati võrreldes 2008. aastaga eluhoonete osas 43% ning mitteeluhoonete osas 2% vähem.
Uute eluhoonete ehitamiseks väljastati mullu kokku 2065 ehitusluba, mis oli 62% vähem kui 2008. aastal ning 635 luba enam kui 2001. aastal. Seega lähiaastatel on lisaks eelnevalt väljastatud ehituslubade alusel planeeritud elamispindadele lisandumas kõigest 271 500 m2 uut elamispinda.
Tulenevalt juba 2007. ja 2008. aastal vähenema hakanud ehituslubade arvust, elanikkonna maksevõime vähenemistest ning kinnisvarahindade stabiliseerumisest valmis ning anti 2009. aastal kasutusse kõigest 3010 uut eluruumi, kokku pinnaga 304 000 m2.
Kasutusse lubatud eluruumide keskmine pind 2008. aastaga võrreldes kasvas, ulatudes üle 100 m2, mis näitab elamistingimuste paranemist uutes elamutes. Eelkõige väljastati kasutuslubasid eraisikutele ja ettevõtetele ning seda 6–8korruselistes korterelamutes ning eramajades asuvatele elamispindadele. Samas anti kasutusse ka 136 uut munitsipaalüürieluaset, mis on 85 eluaset enam kui 2007. ja 2008. aastal kokku.
Kui 2008. aastal veel mitteeluhoonete rajamiseks väljastatud ehituslubade arv kasvas, siis 2009. aastal algas vähenemine ka siin, jäädes siiski samale tasemele 2006.–2007. aastatega. Kokku väljastati 2009. aastal 2747 uut ehitusluba, millega plaanitavat.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides statistical information about building construction and permits in a specific region, but it lacks educational context, clarity, and relevance to primary or grade school curricula. The content is more suited for economic or real estate analysis, making it less valuable for educational purposes.

Educational score: 1