Mängib video:
Eesti suusakoondises käib treening pulsi järgi: stardis Siim Sellis, oma järge ootavad tema taga Marko Kilp ja Anti Saarepuu.
foto: Margus Ansu
Kuidas on võimalik leida õige treeningutempo?
Jooksmist, rattasõitu või rulluisutamist harrastades tuleb arengu huvides harjutada õigete kiirustega. Kuidas sobilikke kiirusi omal käel välja peilida, seda õpetab Tartu Ülikooli spordibioloogia dotsent Jarek Mäestu.
Miks peab iga harrastaja määrama oma aeroobse ja anaeroobse läve?
Sellepärast, et eri intensiivsusega treeningutel on organismile erinev mõju. Järelikult selleks, et suunata organismi kohanemisreaktsioone mingi eesmärgi nimel, peab teadma, kui intensiivselt tuleb harjutada.
Mida need läved kajastavad?
Teatud kiirustel treenides toimub organismis suuremal või vähemal määral nihe erineva energiatootmise suunas. Näiteks, kui joosta hästi aeglaselt, ammutame energiat valdavalt rasvadest. Seda nimetatakse allpool aeroobset läve treenimiseks. Aga kui lisada tempot, tulevad teatud hetkest rohkemal määral mängu ka süsivesikud. Sellisel juhul treenime ülalpool aeroobse läve intensiivsust (vt lk 8 vasakpoolne graafik).
Kui jooksutempot veel tõsta, vajame rohkem energiat ning siis lülituvad tööle anaeroobsed ehk hapnikuta energia tootmise mehhanismid. Sellise energia tootmisega kaasnevad laguproduktid nagu piimhape ehk laktaat ja süsihappegaas. Kui laktaati tekib liiga intensiivselt ning see hakkab verre kuhjuma, ei suuda organism seda
eemaldada. Anaeroobne lävi tähistab v.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mängib video:
Eesti suusakoondises käib treening pulsi järgi: stardis Siim Sellis, oma järge ootavad tema taga Marko Kilp ja Anti Saarepuu.
foto: Margus Ansu
Kuidas on võimalik leida õige treeningutempo?
Jooksmist, rattasõitu või rulluisutamist harrastades tuleb arengu huvides harjutada õigete kiirustega. Kuidas sobilikke kiirusi omal käel välja peilida, seda õpetab Tartu Ülikooli spordibioloogia dotsent Jarek Mäestu.
Miks peab iga harrastaja määrama oma aeroobse ja anaeroobse läve?
Sellepärast, et eri intensiivsusega treeningutel on organismile erinev mõju. Järelikult selleks, et suunata organismi kohanemisreaktsioone mingi eesmärgi nimel, peab teadma, kui intensiivselt tuleb harjutada.
Mida need läved kajastavad?
Teatud kiirustel treenides toimub organismis suuremal või vähemal määral nihe erineva energiatootmise suunas. Näiteks, kui joosta hästi aeglaselt, ammutame energiat valdavalt rasvadest. Seda nimetatakse allpool aeroobset läve treenimiseks. Aga kui lisada tempot, tulevad teatud hetkest rohkemal määral mängu ka süsivesikud. Sellisel juhul treenime ülalpool aeroobse läve intensiivsust (vt lk 8 vasakpoolne graafik).
Kui jooksutempot veel tõsta, vajame rohkem energiat ning siis lülituvad tööle anaeroobsed ehk hapnikuta energia tootmise mehhanismid. Sellise energia tootmisega kaasnevad laguproduktid nagu piimhape ehk laktaat ja süsihappegaas. Kui laktaati tekib liiga intensiivselt ning see hakkab verre kuhjuma, ei suuda organism seda
eemaldada. Anaeroobne lävi tähistab v.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on exercise and physiology, but its relevance to educational topics is limited by its focus on athletic training and lack of clear educational structure. It introduces key concepts, but the writing style and content may not be suitable for all grade school students. The extract lacks comprehensive coverage, exercises, and solutions, making it less valuable for structured learning.

Educational score: 3