17.11.2016
Meedia mõjutab meie maailmapilti nii sellega, mida käsitletakse, kui ka sellega, kuidas seda tehakse. Üheks sõnaks, mis on määranud meie ettekujutust toimuvast sel aastal, on “sõjahüsteeria”. Propastopile torkas silma selle väljendi intensiivne kasutamine suvel ja sügisel, allpool mõned prominentsemad näited:
– Mais pealkirjastab Postimees uudise droonivideost “kirgikütva sõjahüsteeriana”, h-sõna kasutab Mart Raudsaar oma artikli pealkirjas
– Keskerakonna presidendikandidaat Mailis Reps toob sõna esile oma kõnes juunis
– Repsi mõtteid kommenteerinud Postimehe toimetaja Marti Aaviku loo pealkirjas juulis
– oktoobris ERRis saate Välisilm teemapüstituses ja Erkki Bahovski artikli pealkirjas
– novembris Argo Ideoni loo pealkirjas Maalehes
Kui alguses kasutasid “sõjahüsteeriat” rohkem inimesed, kelle meelest sõjateemaga liialdatakse, siis nüüd on väljend ka nende sõnavaras, kes peavad teemast rääkimist vajalikuks. Võib öelda, et sõnast on tänaseks saanud püsitegelane igas tekstis, mis käsitleb kaitsevaldkonna teemasid, ning loob oma emotsionaalse hinnangulisusega negatiivse fooni kõigele, mis valdkonna kohta kirjutatakse.
Kutsume üles toimetajaid ja arvajaid “sõjahüsteeria” kasutamist lõpetama – asendama seda sünonüümide, värskemate või sisult selgemate väljenditega. Et see on võimalik, tõestab Urmas Sutropi artikkel Delfis.
Piltidel kuvatõmmised postituses viidatud artiklitest. Avalehe foto: romana klee/Flickr/CC.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 17.11.2016
Meedia mõjutab meie maailmapilti nii sellega, mida käsitletakse, kui ka sellega, kuidas seda tehakse. Üheks sõnaks, mis on määranud meie ettekujutust toimuvast sel aastal, on “sõjahüsteeria”. Propastopile torkas silma selle väljendi intensiivne kasutamine suvel ja sügisel, allpool mõned prominentsemad näited:
– Mais pealkirjastab Postimees uudise droonivideost “kirgikütva sõjahüsteeriana”, h-sõna kasutab Mart Raudsaar oma artikli pealkirjas
– Keskerakonna presidendikandidaat Mailis Reps toob sõna esile oma kõnes juunis
– Repsi mõtteid kommenteerinud Postimehe toimetaja Marti Aaviku loo pealkirjas juulis
– oktoobris ERRis saate Välisilm teemapüstituses ja Erkki Bahovski artikli pealkirjas
– novembris Argo Ideoni loo pealkirjas Maalehes
Kui alguses kasutasid “sõjahüsteeriat” rohkem inimesed, kelle meelest sõjateemaga liialdatakse, siis nüüd on väljend ka nende sõnavaras, kes peavad teemast rääkimist vajalikuks. Võib öelda, et sõnast on tänaseks saanud püsitegelane igas tekstis, mis käsitleb kaitsevaldkonna teemasid, ning loob oma emotsionaalse hinnangulisusega negatiivse fooni kõigele, mis valdkonna kohta kirjutatakse.
Kutsume üles toimetajaid ja arvajaid “sõjahüsteeria” kasutamist lõpetama – asendama seda sünonüümide, värskemate või sisult selgemate väljenditega. Et see on võimalik, tõestab Urmas Sutropi artikkel Delfis.
Piltidel kuvatõmmised postituses viidatud artiklitest. Avalehe foto: romana klee/Flickr/CC.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the influence of media on our worldview, using the term "sõjahüsteeria" (war hysteria) as an example. Although it provides some insight into media analysis, the content is not directly relevant to a specific educational topic or curriculum, and its focus is more on media criticism than educational instruction.

Educational score: 2