12.04.2018
Eesti paigutus Sofia Avatud Ühiskkonna Instituudi koostatud meediakirjaoskuse ja valeinfo vastupanuvõime indeksis 35 riigi seas 5. kohale.
Teist aastat koostatav indeks järjestab riigid ajakirjandusvabaduse, hariduse, ühiskonnas valitseva usalduse ja e-osaluse põhjal. Eesti paigutus Soome, Taani, Hollandi ja Rootsi järel viiendale kohale.
Riikide võimekuse põhjal jagati nad klastritesse ning esimesse klastrisse mahtus Eesti järel veel Iirimaa. Teise klastrisse kuulusid näiteks Belgia, Saksamaa, Island, Ühendkuningriigid, aga ka Läti, Leedu ja Poola.
Avatud Ühiskonna Instituudi indeksist joonistus välja muster, mille järgi kõrge meediavabaduse ja hea haridussüsteemiga riigid paistavad silma ka kõrge meediakirjaoskuse ning hea vastaupanuvõimega libauudistele.
Indeksi kirjelduses tõsteti esile Eestit, mis ainukesena Ida-Euroopa riikidest mahtus tippriikide klastrisse, kõrvuti Soome, Rootsi, Taani, Hollandiga ja Iirimaaga. Selle põhjusena toodi välja Eesti kõrge positsioon nii ajakirjandusvabaduse edetabelites, kui ka PISA test head tulemused.
Indeksi koostajad soovitavad libauudiste ja valeinformatsiooniga võitluses rõhuda just ajakirjandusvabadusele ning elanike üldisele haridusele, mis tõstab oluliselt kriitilise mõtlemise oskust, ehk talupojatarkuse olulisust meediadžunglis orienteerumisel.
Sarnast mõtet on väljendanud näiteks ka aasta alguses tagasivalitud Soome president, kes ei näe Soomes probleemi vaenuliku mõjutustegevusega toimetulemises, põhjendades seda aas.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 12.04.2018
Eesti paigutus Sofia Avatud Ühiskkonna Instituudi koostatud meediakirjaoskuse ja valeinfo vastupanuvõime indeksis 35 riigi seas 5. kohale.
Teist aastat koostatav indeks järjestab riigid ajakirjandusvabaduse, hariduse, ühiskonnas valitseva usalduse ja e-osaluse põhjal. Eesti paigutus Soome, Taani, Hollandi ja Rootsi järel viiendale kohale.
Riikide võimekuse põhjal jagati nad klastritesse ning esimesse klastrisse mahtus Eesti järel veel Iirimaa. Teise klastrisse kuulusid näiteks Belgia, Saksamaa, Island, Ühendkuningriigid, aga ka Läti, Leedu ja Poola.
Avatud Ühiskonna Instituudi indeksist joonistus välja muster, mille järgi kõrge meediavabaduse ja hea haridussüsteemiga riigid paistavad silma ka kõrge meediakirjaoskuse ning hea vastaupanuvõimega libauudistele.
Indeksi kirjelduses tõsteti esile Eestit, mis ainukesena Ida-Euroopa riikidest mahtus tippriikide klastrisse, kõrvuti Soome, Rootsi, Taani, Hollandiga ja Iirimaaga. Selle põhjusena toodi välja Eesti kõrge positsioon nii ajakirjandusvabaduse edetabelites, kui ka PISA test head tulemused.
Indeksi koostajad soovitavad libauudiste ja valeinformatsiooniga võitluses rõhuda just ajakirjandusvabadusele ning elanike üldisele haridusele, mis tõstab oluliselt kriitilise mõtlemise oskust, ehk talupojatarkuse olulisust meediadžunglis orienteerumisel.
Sarnast mõtet on väljendanud näiteks ka aasta alguses tagasivalitud Soome president, kes ei näe Soomes probleemi vaenuliku mõjutustegevusega toimetulemises, põhjendades seda aas.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as media literacy and critical thinking, but is not directly aligned with educational standards. It lacks coherence and focus, and the content is more suited for general reading than structured learning. The language and concepts may be too complex for primary school students.

Educational score: 2