Metsanduse arengukava 2030 avaüritus Kultuurikatlas möödus elavas arutelus. Ühelt poolt sai selgeks, et ühiskondliku kokkuleppeni on veel pikk maa minna, teisalt tärkas ka lootus, et võibolla saab tekkinud vastuolude lahendamine töögruppide sees võimalikuks. Selge on, et järeleandmisi oodatakse praegu just metsanduspoliitikat juhtivate jõudude poolt, sest raiemahtude alandamise vajadus on arvukate huvirühmade poolt korduvalt välja öeldud ning saanud kokkuleppe saavutamise möödapääsmatuks eelduseks.
Keskkonnaminister Siim Kiisleri avasõnade järel pidas ettekande Euroopa Metsainstituudi asedirektor Lauri Hetemäki, kusjuures möödunud aasta lõpus tegi valitsus otsuse EMI konventsiooniga liitumiseks. Kõnealune instituut on läbipaistvusregistris registreeritud mõttekoda, mille liikmete hulka kuuluvad mitmete skandinaaviamaade riigimetsa majandajad, erinevad metsandusega tegelevad ülikoolid ning Stora Enso, kes on Skandinaaviamaade suurim paberi- ja puidumassitootja.
Mõttekoja asedirektor kõneles eelkõige Eesti metsade kui puidu ja puidutoodete varumisallika rolli muutuvas maailmamajanduses. Samal ajal olevat võimalik edendada ka teisi metsa funktsioone, näiteks ökoloogilisi ja sotsiaalseid, ehkki see olevat keerukas ning tasakaalu saavutamise detailidesse Hetemäki ei laskunud. Küsimustevoorus selgus ka huvitav detail Soome metsamajanduse kohta: nimelt olevat ülemerenaabrite hulgas viimastel aastatel tekkinud suurem avalik huvi püsimetsanduse vastu, mille tulemusena on kõnealune met.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Metsanduse arengukava 2030 avaüritus Kultuurikatlas möödus elavas arutelus. Ühelt poolt sai selgeks, et ühiskondliku kokkuleppeni on veel pikk maa minna, teisalt tärkas ka lootus, et võibolla saab tekkinud vastuolude lahendamine töögruppide sees võimalikuks. Selge on, et järeleandmisi oodatakse praegu just metsanduspoliitikat juhtivate jõudude poolt, sest raiemahtude alandamise vajadus on arvukate huvirühmade poolt korduvalt välja öeldud ning saanud kokkuleppe saavutamise möödapääsmatuks eelduseks.
Keskkonnaminister Siim Kiisleri avasõnade järel pidas ettekande Euroopa Metsainstituudi asedirektor Lauri Hetemäki, kusjuures möödunud aasta lõpus tegi valitsus otsuse EMI konventsiooniga liitumiseks. Kõnealune instituut on läbipaistvusregistris registreeritud mõttekoda, mille liikmete hulka kuuluvad mitmete skandinaaviamaade riigimetsa majandajad, erinevad metsandusega tegelevad ülikoolid ning Stora Enso, kes on Skandinaaviamaade suurim paberi- ja puidumassitootja.
Mõttekoja asedirektor kõneles eelkõige Eesti metsade kui puidu ja puidutoodete varumisallika rolli muutuvas maailmamajanduses. Samal ajal olevat võimalik edendada ka teisi metsa funktsioone, näiteks ökoloogilisi ja sotsiaalseid, ehkki see olevat keerukas ning tasakaalu saavutamise detailidesse Hetemäki ei laskunud. Küsimustevoorus selgus ka huvitav detail Soome metsamajanduse kohta: nimelt olevat ülemerenaabrite hulgas viimastel aastatel tekkinud suurem avalik huvi püsimetsanduse vastu, mille tulemusena on kõnealune met.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school topics, instead focusing on complex forest management policies and international agreements. The content is not coherent or suitable for learning, with advanced concepts and minimal educational value.

Educational score: 0