Kui legendaarsele kaptenile Ülo Kollole öeldi, et ta võiks hakata memuaare kirjutama, teatanud too otsekoheselt: „Ei mina nende ajakirjanikega küll jamama hakka!“ Kui talle välja käidi kapten Lembit Uustulndi nimi, kostnud kapten Kollo: „Jah, seda võiks proovida, Uustulnd ise ka kapteni moodi mees ja mereasjades viltu ei pane!“
Täna, kui kapten Kollo viimsele teele saadetakse, jääb üksnes õnne tänada, et ta pika veenmise peale memuaaride kirjutamisega soostus. Uustulndi kirjutatud raamat „Kapten Kollo mereelu-elumeri“ oli nii haarav teos, et enam seda raamatukaplustes saada ei olegi. Miks aga kapten Kollo ajakirjanikest kui tulest eemale hoidis? „Ülo ei tahtnud ajakirjanikega iial vestelda,“ teab ka Uustulnd. „Kunagi oli tal kogemus reisilaeval Georg Ots, kus tema rääkis ühte aga ajalehte jõudis see maakeelde panduna ning selline mereasjadest möödarääkimine oli talle sügavalt vastumeelt.“
Mees, kellest võib šnitti võtta
„Minu eeliseks memuaaride kirjapanijana oli ka see, et olen nagu Kollogi pärit Saaremaalt, kus elan tänase päevani. Küllap oli Ülol oma kandi mehele piinlik ei öelda.“ Tõsi, ühekandimeeste raamat kubiseb saare keele muhedast kõlast. „Paratamatult nii minul kui Ülol on see asi, et kui trehvan teist saarlast, siis ilma, et ma kontrolliksin, tuleb meil see saare keelepruuk piraki juurde kohe,“ naerab Uustulnd. „Ka Ülo võis kontoris rääkida nagu harilik ristiinimene, aga kui me omavahel kokku trehvasime, oli saare keelepruuk plaksti kohal.“.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kui legendaarsele kaptenile Ülo Kollole öeldi, et ta võiks hakata memuaare kirjutama, teatanud too otsekoheselt: „Ei mina nende ajakirjanikega küll jamama hakka!“ Kui talle välja käidi kapten Lembit Uustulndi nimi, kostnud kapten Kollo: „Jah, seda võiks proovida, Uustulnd ise ka kapteni moodi mees ja mereasjades viltu ei pane!“
Täna, kui kapten Kollo viimsele teele saadetakse, jääb üksnes õnne tänada, et ta pika veenmise peale memuaaride kirjutamisega soostus. Uustulndi kirjutatud raamat „Kapten Kollo mereelu-elumeri“ oli nii haarav teos, et enam seda raamatukaplustes saada ei olegi. Miks aga kapten Kollo ajakirjanikest kui tulest eemale hoidis? „Ülo ei tahtnud ajakirjanikega iial vestelda,“ teab ka Uustulnd. „Kunagi oli tal kogemus reisilaeval Georg Ots, kus tema rääkis ühte aga ajalehte jõudis see maakeelde panduna ning selline mereasjadest möödarääkimine oli talle sügavalt vastumeelt.“
Mees, kellest võib šnitti võtta
„Minu eeliseks memuaaride kirjapanijana oli ka see, et olen nagu Kollogi pärit Saaremaalt, kus elan tänase päevani. Küllap oli Ülol oma kandi mehele piinlik ei öelda.“ Tõsi, ühekandimeeste raamat kubiseb saare keele muhedast kõlast. „Paratamatult nii minul kui Ülol on see asi, et kui trehvan teist saarlast, siis ilma, et ma kontrolliksin, tuleb meil see saare keelepruuk piraki juurde kohe,“ naerab Uustulnd. „Ka Ülo võis kontoris rääkida nagu harilik ristiinimene, aga kui me omavahel kokku trehvasime, oli saare keelepruuk plaksti kohal.“.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract appears to be a biographical article about a captain, Ülo Kollo, and his experiences with a journalist, Lembit Uustulnd. It lacks educational content, coherence, and relevance to school curricula. The text is written in Estonian, which may limit its accessibility, and focuses on personal anecdotes rather than educational topics.

Educational score: 0