Peamine erinevus: nii Firefox kui Chrome on tasuta veebibrauser. Chrome on Google'i veebibrauser. Firefox on teine veebibrauser. Selle on välja töötanud ja levitanud Mozilla fondi tütarettevõte Mozilla Corporation.
Chrome on Google'i veebibrauser. Google käivitas Chrome'i Windows XP beeta versioonina 2. septembril 2008 43 keeles. Stabiilne avalik pressiteade järgnes 11. detsembril 2008. Lõpuks vabastati Chrome OS X ja Linuxi jaoks, millele järgnes mobiilikasutuse versioon, eriti Android. 2008. aasta septembris vabastas Google enamiku Chrome'i lähtekoodi avatud lähtekoodiga projektina nimega Chromium.
Firefox on teine veebibrauser. Selle on välja töötanud ja levitanud Mozilla fondi tütarettevõte Mozilla Corporation. Firefox algas algselt Dave Hyatt, Joe Hewitt ja Blake Ross Mozilla projekti eksperimentaalse haruna. Algselt oli see pealkiri Phoenix; kaubamärgi probleemide tõttu muudeti see Firebirdiks. See tõi taas kaasa kaubamärgiprobleeme. Lõpuks märgistas meeskond toote Mozilla Firefox, mida sageli tuntakse Firefoxina. Firefox avaldati esialgu 23. septembril 2002. Veebilehekülgede esitamiseks kasutatakse Gecko paigutusmootorit. Gecko paigutus rakendab kehtivaid ja eeldatavaid veebistandardeid.
Vastavalt StatCounterile oli 2013. aasta maikuu seisuga Chromeil 35, 66% ülemaailmne veebibrauserite osakaal, mis muudab selle kõige laialdasemalt kasutatavaks veebibrauseriks. Chrome'ile järgnes Internet Explorer 23, 67% turuosaga ja Firefox, mis kasutas veebibrauserite ülemaailmset k.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Peamine erinevus: nii Firefox kui Chrome on tasuta veebibrauser. Chrome on Google'i veebibrauser. Firefox on teine veebibrauser. Selle on välja töötanud ja levitanud Mozilla fondi tütarettevõte Mozilla Corporation.
Chrome on Google'i veebibrauser. Google käivitas Chrome'i Windows XP beeta versioonina 2. septembril 2008 43 keeles. Stabiilne avalik pressiteade järgnes 11. detsembril 2008. Lõpuks vabastati Chrome OS X ja Linuxi jaoks, millele järgnes mobiilikasutuse versioon, eriti Android. 2008. aasta septembris vabastas Google enamiku Chrome'i lähtekoodi avatud lähtekoodiga projektina nimega Chromium.
Firefox on teine veebibrauser. Selle on välja töötanud ja levitanud Mozilla fondi tütarettevõte Mozilla Corporation. Firefox algas algselt Dave Hyatt, Joe Hewitt ja Blake Ross Mozilla projekti eksperimentaalse haruna. Algselt oli see pealkiri Phoenix; kaubamärgi probleemide tõttu muudeti see Firebirdiks. See tõi taas kaasa kaubamärgiprobleeme. Lõpuks märgistas meeskond toote Mozilla Firefox, mida sageli tuntakse Firefoxina. Firefox avaldati esialgu 23. septembril 2002. Veebilehekülgede esitamiseks kasutatakse Gecko paigutusmootorit. Gecko paigutus rakendab kehtivaid ja eeldatavaid veebistandardeid.
Vastavalt StatCounterile oli 2013. aasta maikuu seisuga Chromeil 35, 66% ülemaailmne veebibrauserite osakaal, mis muudab selle kõige laialdasemalt kasutatavaks veebibrauseriks. Chrome'ile järgnes Internet Explorer 23, 67% turuosaga ja Firefox, mis kasutas veebibrauserite ülemaailmset k.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about web browsers, their development, and market share, which is relevant to educational topics in computer science or technology. However, it lacks coherence, clarity, and depth, making it less suitable for structured learning. The content is more informative than educational, with no clear organization or pedagogical approach.

Educational score: 2