Kraniovertebraalne piirkond on emakakaela selgroo liikuv struktuur, mille tõttu saab inimene teha erinevaid pealiike. Samal ajal on see tsoon ka kõige haavatavam erinevate kahjustuste suhtes. Kraniovertebraalse kahjustuse kliinilised sümptomid on väga erinevad ja kõige ohtlikum olukord on see, kui selle anatoomilise tsooni põhistruktuur võetakse patoloogilisse protsessi - selgroo ja sellega kaasnevate närviplexusidega.
Üks levinumaid põhjuseid, mis võivad teatud arteriaalsele veresoonele ja närvidele negatiivset mõju avaldada, on Kimmerle'i anomaalia (AK). Mis see on, miks see emakakaelaäärse struktuuri versioon võib olla ohtlik ja kuidas seda probleemi ära tunda, ütleme selles artiklis.
Kimmerle anomaalia - mis see on
See anomaalia tuvastati esmakordselt 1923. aastal ja seda kirjeldas 1930. aastal Ungari arst A. Kimmerle. Ta kirjeldas esimese emakakaela selgroo (Atlanta) struktuuri varianti, kus Atlanta liigesprotsessi serva ja selle selgroo tagaosa vahel on täiendav luusild. Selliste muutuste tõttu moodustub omapärane auk, kuhu on lisatud lülisamba arter (PA) ja okcipitaalne närv. Spetsialist märkis ka, et sellised inimesed diagnoosivad aju vereringehäireid palju tõenäolisemalt. Seejärel tuvastati tuvastatud anomaalia ja sai selle avastaja nime.
Atlant on esimene kaelalüli, erinevalt kõigist teistest, ei ole sellel keha, vaid see on omapärane rõngas, mis koosneb esi- ja tagakaarest. Tagaküljel on tavaliselt korpus, mille kaudu lülisamba arter läbib Illizieva aju vereringe j.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kraniovertebraalne piirkond on emakakaela selgroo liikuv struktuur, mille tõttu saab inimene teha erinevaid pealiike. Samal ajal on see tsoon ka kõige haavatavam erinevate kahjustuste suhtes. Kraniovertebraalse kahjustuse kliinilised sümptomid on väga erinevad ja kõige ohtlikum olukord on see, kui selle anatoomilise tsooni põhistruktuur võetakse patoloogilisse protsessi - selgroo ja sellega kaasnevate närviplexusidega.
Üks levinumaid põhjuseid, mis võivad teatud arteriaalsele veresoonele ja närvidele negatiivset mõju avaldada, on Kimmerle'i anomaalia (AK). Mis see on, miks see emakakaelaäärse struktuuri versioon võib olla ohtlik ja kuidas seda probleemi ära tunda, ütleme selles artiklis.
Kimmerle anomaalia - mis see on
See anomaalia tuvastati esmakordselt 1923. aastal ja seda kirjeldas 1930. aastal Ungari arst A. Kimmerle. Ta kirjeldas esimese emakakaela selgroo (Atlanta) struktuuri varianti, kus Atlanta liigesprotsessi serva ja selle selgroo tagaosa vahel on täiendav luusild. Selliste muutuste tõttu moodustub omapärane auk, kuhu on lisatud lülisamba arter (PA) ja okcipitaalne närv. Spetsialist märkis ka, et sellised inimesed diagnoosivad aju vereringehäireid palju tõenäolisemalt. Seejärel tuvastati tuvastatud anomaalia ja sai selle avastaja nime.
Atlant on esimene kaelalüli, erinevalt kõigist teistest, ei ole sellel keha, vaid see on omapärane rõngas, mis koosneb esi- ja tagakaarest. Tagaküljel on tavaliselt korpus, mille kaudu lülisamba arter läbib Illizieva aju vereringe j.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the craniovertebral region and its importance, but it is written in a complex manner and includes medical terminology that may be difficult for primary or grade school students to understand. It lacks coherence and clarity, making it less suitable for educational purposes at these levels.

Educational score: 1