EESISTUJAMAA SUURSAADIK: Viimased pool aastat esimesena Balti riikidest Euroopa Liitu eesistujana tüürivad leedukad on igati meie inimesed, leidis Tiina Ilsen vestluse käigus Leedu Vabariigi suursaadiku Neilas Tankevičiusega.
Tiina Ilsen (T.I): Öelge nüüd ausalt, kuidas siis on, kas Leedu määratleb end eelkõige endise suurvürstiriigina?
Neilas Tankevičius (N.T): (Muigab) No see on muidugi meie ajaloo osa, samamoodi nagu Liivimaa kuningriik on osa Eesti ja Läti ajaloost. Sellest sai alguse meie kultuur, meie rahvusköök, meie eneseteadvus. Aga muide – määratlemisest rääkides –, meie tähistame Leedus kolme oma riigiga seotud püha: esimene on meie ainsa kuninga Mindaugase kroonimispäev, mis leidis aset 6. juulil 1253, nii et 6. juuli on meie riigi jaoks endiselt väga tähtis päev. Ja siis 16. veebruar 1918, kui Leedu riik taasloodi ning 11. märts 1990, mis on meie taasiseseisvumispäev.
Ja üldse on muidugi nii, et oleme need, kes oleme, oma ajaloo tõttu. Ja nii kuningriigi kui suurvürstiriigi aeg on meie ajaloo oluline osa ja mitte ainult meie. Tegelikult võib öelda, et praegune idapartnerluse teema sai juba tollel ajal alguse. Poola, Leedu, Valgevene ja Ukraina, kes suures osas moodustasid siis suurvürstiriigi, on ka praegu Euroopa Liidu idapartnerluse tuumikuks. Pigem vaatame me sellele nii, et siis sai alus pandud naabritega koostööle, mida siiani äärmiselt oluliseks peame.
T.I: Ja poolakatega olid teil ju nii head suhted, et 16.–18. sajandiks ühinesite üheks riigiks – nn esimes.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: EESISTUJAMAA SUURSAADIK: Viimased pool aastat esimesena Balti riikidest Euroopa Liitu eesistujana tüürivad leedukad on igati meie inimesed, leidis Tiina Ilsen vestluse käigus Leedu Vabariigi suursaadiku Neilas Tankevičiusega.
Tiina Ilsen (T.I): Öelge nüüd ausalt, kuidas siis on, kas Leedu määratleb end eelkõige endise suurvürstiriigina?
Neilas Tankevičius (N.T): (Muigab) No see on muidugi meie ajaloo osa, samamoodi nagu Liivimaa kuningriik on osa Eesti ja Läti ajaloost. Sellest sai alguse meie kultuur, meie rahvusköök, meie eneseteadvus. Aga muide – määratlemisest rääkides –, meie tähistame Leedus kolme oma riigiga seotud püha: esimene on meie ainsa kuninga Mindaugase kroonimispäev, mis leidis aset 6. juulil 1253, nii et 6. juuli on meie riigi jaoks endiselt väga tähtis päev. Ja siis 16. veebruar 1918, kui Leedu riik taasloodi ning 11. märts 1990, mis on meie taasiseseisvumispäev.
Ja üldse on muidugi nii, et oleme need, kes oleme, oma ajaloo tõttu. Ja nii kuningriigi kui suurvürstiriigi aeg on meie ajaloo oluline osa ja mitte ainult meie. Tegelikult võib öelda, et praegune idapartnerluse teema sai juba tollel ajal alguse. Poola, Leedu, Valgevene ja Ukraina, kes suures osas moodustasid siis suurvürstiriigi, on ka praegu Euroopa Liidu idapartnerluse tuumikuks. Pigem vaatame me sellele nii, et siis sai alus pandud naabritega koostööle, mida siiani äärmiselt oluliseks peame.
T.I: Ja poolakatega olid teil ju nii head suhted, et 16.–18. sajandiks ühinesite üheks riigiks – nn esimes.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school curricula, focusing on a specialized historical and political discussion between Estonia and Lithuania. It doesn't align with educational standards, lacks coherence for young learners, and includes complex concepts. 

Educational score: 1