Maripuu: Eesti rahva eluiga on kasvanud kaheksa ja pool aastat
Täna Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimuse “Eesti rahvastiku tervis” arutelul toonitas Reformierakonna fraktsiooni liige Maret Maripuu oma sõnavõtus, et viimase 15 aastaga oleme me rahvana juurde saanud kaheksa ja pool aastat täiendavat eluiga.
Maripuu sõnul on alates 1994. aastast Eesti inimeste eluiga kasvanud 66 ja poolelt aastalt koguni 75 eluaastani. ”Eluea kasvutempo on olnud kiirem, kui kõige edukamateski Lääne-Euroopa riikides, kuid vaatamata sellele elame me keskmisest Euroopa inimesest ikka veel viis aastat vähem,” lausus Maripuu.
”Tervisenäitajate poolest edukamates riikides on inimesed kõbusad lausa 85% elust, ehk umbkaudu 70 aastat. Eestis pööratakse tervisest rääkides silmad tavaliselt arstiabi poole, kuid analüüs näitab, et arstiabi puudulikkus ei ole meie tervise mahajäämuse tegelik põhjus. Arstiabi on arenenud kiiremini, kui muud tervist mõjutavad faktorid,” ütles Maripuu.
Maripuu märkis, et sel kevadel Tartu Ülikooli tervishoiuinstituudis kaitstud magistritöös tõestati, et Eestis on välditav suremus langenud rohkem nende haiguste osas, mida saab ravida ja vähem nende osas, mida õige eluviisi ja käitumisega ennetada saaks. Seega, Eesti arstid on Maripuu hinnagul teinud igati head tööd ning silmad tuleb neilt hoopis peeglisse pöörata.
Eelmise aasta andmetel elasid Eesti naised tervena keskmiselt 59 aastat, mehed vaid 54,8 aastat. Sealjuures oli meeste oodatav eluiga 69,8 ja naistel 80,1 e.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Maripuu: Eesti rahva eluiga on kasvanud kaheksa ja pool aastat
Täna Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimuse “Eesti rahvastiku tervis” arutelul toonitas Reformierakonna fraktsiooni liige Maret Maripuu oma sõnavõtus, et viimase 15 aastaga oleme me rahvana juurde saanud kaheksa ja pool aastat täiendavat eluiga.
Maripuu sõnul on alates 1994. aastast Eesti inimeste eluiga kasvanud 66 ja poolelt aastalt koguni 75 eluaastani. ”Eluea kasvutempo on olnud kiirem, kui kõige edukamateski Lääne-Euroopa riikides, kuid vaatamata sellele elame me keskmisest Euroopa inimesest ikka veel viis aastat vähem,” lausus Maripuu.
”Tervisenäitajate poolest edukamates riikides on inimesed kõbusad lausa 85% elust, ehk umbkaudu 70 aastat. Eestis pööratakse tervisest rääkides silmad tavaliselt arstiabi poole, kuid analüüs näitab, et arstiabi puudulikkus ei ole meie tervise mahajäämuse tegelik põhjus. Arstiabi on arenenud kiiremini, kui muud tervist mõjutavad faktorid,” ütles Maripuu.
Maripuu märkis, et sel kevadel Tartu Ülikooli tervishoiuinstituudis kaitstud magistritöös tõestati, et Eestis on välditav suremus langenud rohkem nende haiguste osas, mida saab ravida ja vähem nende osas, mida õige eluviisi ja käitumisega ennetada saaks. Seega, Eesti arstid on Maripuu hinnagul teinud igati head tööd ning silmad tuleb neilt hoopis peeglisse pöörata.
Eelmise aasta andmetel elasid Eesti naised tervena keskmiselt 59 aastat, mehed vaid 54,8 aastat. Sealjuures oli meeste oodatav eluiga 69,8 ja naistel 80,1 e.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about life expectancy in Estonia, but it lacks coherence and focus for educational purposes. The text is more suited for a news article than an educational resource, with statistics and quotes that may not be directly relevant to school curricula. While it introduces some key concepts, the writing style and content are not optimized for learning.

Educational score: 2