Kuusteist aastat tagasi loodi Eestis kolmesambaline pensionisüsteem. Riiklikule pensionile (I sammas) lisandusid kohustuslik kogumispension (II sammas) ja vabatahtlik (III sammas) kogumispension. Kohustusliku kogumispensioniga liideti alates 1983. aastal sündinud inimesed, kelle palkadest võetakse kaks protsenti ja suunatakse pensionifondidesse.
Teise samba atraktiivsuse suurendamiseks meelitati inimesi valeväitega, et lisaks isiklikule sissemaksele, lisab riik inimese pensionikontole veel neli protsenti. See on vale. Riigi „juurdemakse“ arvestatakse maha inimese I sambast, ehk vähendatakse inimesele tulevikus makstavat riiklikku pensioni.
Täna näeb ühiskond toonase eksperimendi mõrusid vilju. Raha, mida asuti inimestelt koguma lubadusega tõsta nende sissetulekuid, on fondides kaotanud oma väärtust ja ostujõudu. Vaba majandusega kaasas käivad inflatsioon, palgatõus ja majanduskasv söövad armutult II sambasse kogutud raha. Ja raha on fondides üüratu hulk – neli miljardit eurot.
Riik on otsustanud inimeste eest
Kuningas on alasti – raha Eesti teise samba pensionifondides põleb – OECD raporti kohaselt oli II samba pensionifondide investeeringute kümne aasta reaaltootlus negatiivne, ehk -1,3 protsenti aastas. Samal ajal on näiteks USA aktsiaturud viimasel kümnendil tõusnud keskmiselt üle kahe korra ja ka Tallinna börsil on viimasel kümnendil olnud väga tugev tõus. Sundkorras inimestelt pensionifondidesse suunatud raha kasutatakse vastutustundetult ja ebamõistlikult.
Finantskriisi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuusteist aastat tagasi loodi Eestis kolmesambaline pensionisüsteem. Riiklikule pensionile (I sammas) lisandusid kohustuslik kogumispension (II sammas) ja vabatahtlik (III sammas) kogumispension. Kohustusliku kogumispensioniga liideti alates 1983. aastal sündinud inimesed, kelle palkadest võetakse kaks protsenti ja suunatakse pensionifondidesse.
Teise samba atraktiivsuse suurendamiseks meelitati inimesi valeväitega, et lisaks isiklikule sissemaksele, lisab riik inimese pensionikontole veel neli protsenti. See on vale. Riigi „juurdemakse“ arvestatakse maha inimese I sambast, ehk vähendatakse inimesele tulevikus makstavat riiklikku pensioni.
Täna näeb ühiskond toonase eksperimendi mõrusid vilju. Raha, mida asuti inimestelt koguma lubadusega tõsta nende sissetulekuid, on fondides kaotanud oma väärtust ja ostujõudu. Vaba majandusega kaasas käivad inflatsioon, palgatõus ja majanduskasv söövad armutult II sambasse kogutud raha. Ja raha on fondides üüratu hulk – neli miljardit eurot.
Riik on otsustanud inimeste eest
Kuningas on alasti – raha Eesti teise samba pensionifondides põleb – OECD raporti kohaselt oli II samba pensionifondide investeeringute kümne aasta reaaltootlus negatiivne, ehk -1,3 protsenti aastas. Samal ajal on näiteks USA aktsiaturud viimasel kümnendil tõusnud keskmiselt üle kahe korra ja ka Tallinna börsil on viimasel kümnendil olnud väga tugev tõus. Sundkorras inimestelt pensionifondidesse suunatud raha kasutatakse vastutustundetult ja ebamõistlikult.
Finantskriisi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Estonia's pension system, but it lacks coherence and clarity, and includes critical and opinionated content. It does not align closely with educational standards and is not suitable for primary or grade school levels due to its complex topics and writing style.

Educational score: 1