Statistika näitab, et koolid koostavad sellised põhikooli eksamid, et enam-vähem kõik õpilased saavad vähemalt kolme kätte. Nõrkade õpilaste kergekäeline rahuldavaga hindamine õhutab hirmu, et põhikooli lõpueksamite kaotamine alandab hariduse kvaliteeti ja suurendab hariduse kihistumist.
Põhikooli eksamitulemustes esinevad omavalitsuste lõikes märkimisväärsed erinevused. Leidub koguni sellised juhtumeid, kus ühes omavalitsuses viimne kui üks õpilane sai riigieksamil positiivse hinde, kuid naabervallas kukkus pea iga teine läbi.
Need, kes riigieksamil põruvad, teevad järeleksamina koolieksami. Reeglina need, kes riiklikul eksamil põrusid, said koolieksamil positiivse hinde. Eriti torkavad järeleksami eduka sooritamisega silma Eesti suurlinnad Tallinn, Tartu ja Narva. Näiteks Narva 106 eksaminandist põrus matemaatika järeleksamil vaid kaks; Tartu 144-st vaid kaheksa õpilast. Ka järeleksamitel leidub piirkondlike erinevusi. Näiteks 2018. aasta Rapla valla 26-st matemaatika järeleksami tegijast vaid kaks põrusid, kuid naabervallas Märjamaal põrus 23-st 13 õpilast.
Kiusatus kanda numbrid üle tulevikku
Riigikogus ootab teist lugemist põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seadus (PGS). Muudatused kaotaksid senised riiklikud lõpueksamid ja annaksid koolidele senisest suurema õiguse otsustada põhikooli lõpetamise tingimuste üle ehk selle üle, millega peab õpilane hakkama saama, et kool saaks talle anda põhikooli lõpudiplomi. Kriitikud kardavad, et muudatused toovad kaasa hariduse .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Statistika näitab, et koolid koostavad sellised põhikooli eksamid, et enam-vähem kõik õpilased saavad vähemalt kolme kätte. Nõrkade õpilaste kergekäeline rahuldavaga hindamine õhutab hirmu, et põhikooli lõpueksamite kaotamine alandab hariduse kvaliteeti ja suurendab hariduse kihistumist.
Põhikooli eksamitulemustes esinevad omavalitsuste lõikes märkimisväärsed erinevused. Leidub koguni sellised juhtumeid, kus ühes omavalitsuses viimne kui üks õpilane sai riigieksamil positiivse hinde, kuid naabervallas kukkus pea iga teine läbi.
Need, kes riigieksamil põruvad, teevad järeleksamina koolieksami. Reeglina need, kes riiklikul eksamil põrusid, said koolieksamil positiivse hinde. Eriti torkavad järeleksami eduka sooritamisega silma Eesti suurlinnad Tallinn, Tartu ja Narva. Näiteks Narva 106 eksaminandist põrus matemaatika järeleksamil vaid kaks; Tartu 144-st vaid kaheksa õpilast. Ka järeleksamitel leidub piirkondlike erinevusi. Näiteks 2018. aasta Rapla valla 26-st matemaatika järeleksami tegijast vaid kaks põrusid, kuid naabervallas Märjamaal põrus 23-st 13 õpilast.
Kiusatus kanda numbrid üle tulevikku
Riigikogus ootab teist lugemist põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seadus (PGS). Muudatused kaotaksid senised riiklikud lõpueksamid ja annaksid koolidele senisest suurema õiguse otsustada põhikooli lõpetamise tingimuste üle ehk selle üle, millega peab õpilane hakkama saama, et kool saaks talle anda põhikooli lõpudiplomi. Kriitikud kardavad, et muudatused toovad kaasa hariduse .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses educational topics, such as school exams and policies, but lacks coherence and organization. It provides some relevant information, but the content is not comprehensive and includes non-educational elements. The writing style is not easy to follow, and the concepts may be too complex for primary school students.

Educational score: 2