3. detsembri õhtul kell 20.32 viis kosmoseettevõtte SpaceX kanderakett Falcon 9 Maa orbiidile Euroopa Kosmoseagentuuri satelliidi ESEO, mille kaamerasüsteemi ehitasid Eesti üliõpilased.
Esimene ülelend Eestist toimus umbes tund aega hiljem, kuid esimesi pardakaamerate fotosid peab ootama veel vähemalt uue aasta alguseni.
50-kilogrammise satelliidi ESEO (European Student Earth Orbiter) eesmärk on teha kosmoses arvukalt teaduslikke eksperimente.
„Kõigepealt kontrollitakse põhjalikult kõigi ESEO satelliidi süsteemide töötamist. Selleks võib minna kuni neli nädalat aega. Seejärel hakatakse ükshaaval kasutusele võtma satelliidi pardal olevaid instrumente, mille hulgas on ka kaks Tartu Ülikooli füüsika instituudi ja Tartu observatooriumi ehitatud kaamerat,“ ütles projekti üks osalejaid, Tartu Ülikooli doktorant Indrek Sünter.
Kaamerasüsteem koosneb kahest lainurk- ja teleobjektiiviga kaamerast ning põhineb Eesti esimese satelliidi ESTCube-1 missiooni käigus omandatud kogemustel. Ühe kaameraga saab teha fotosid laiematest aladest, kuid väiksema täpsusega: pildi lahutus ehk ühe punkti läbimõõt maapinnal on umbes 600 meetrit. Teleobjektiiviga kaamera võimaldab pildistada maapinda lahutusega 23 meetrit.
ESEO satelliit tiirleb ümber Maa 575 km kõrgusel polaarorbiidil. Erinevalt ESTCube-1 missioonist ei juhita seekord kaamerate tööd Eestist. Kõigi ESEO pardal olevate instrumentide juhtimine käib läbi kolme raadiojaama Bolognas, Vigos ja Münchenis.
„ESEO kaamerate lend on Eesti jaoks märg.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 3. detsembri õhtul kell 20.32 viis kosmoseettevõtte SpaceX kanderakett Falcon 9 Maa orbiidile Euroopa Kosmoseagentuuri satelliidi ESEO, mille kaamerasüsteemi ehitasid Eesti üliõpilased.
Esimene ülelend Eestist toimus umbes tund aega hiljem, kuid esimesi pardakaamerate fotosid peab ootama veel vähemalt uue aasta alguseni.
50-kilogrammise satelliidi ESEO (European Student Earth Orbiter) eesmärk on teha kosmoses arvukalt teaduslikke eksperimente.
„Kõigepealt kontrollitakse põhjalikult kõigi ESEO satelliidi süsteemide töötamist. Selleks võib minna kuni neli nädalat aega. Seejärel hakatakse ükshaaval kasutusele võtma satelliidi pardal olevaid instrumente, mille hulgas on ka kaks Tartu Ülikooli füüsika instituudi ja Tartu observatooriumi ehitatud kaamerat,“ ütles projekti üks osalejaid, Tartu Ülikooli doktorant Indrek Sünter.
Kaamerasüsteem koosneb kahest lainurk- ja teleobjektiiviga kaamerast ning põhineb Eesti esimese satelliidi ESTCube-1 missiooni käigus omandatud kogemustel. Ühe kaameraga saab teha fotosid laiematest aladest, kuid väiksema täpsusega: pildi lahutus ehk ühe punkti läbimõõt maapinnal on umbes 600 meetrit. Teleobjektiiviga kaamera võimaldab pildistada maapinda lahutusega 23 meetrit.
ESEO satelliit tiirleb ümber Maa 575 km kõrgusel polaarorbiidil. Erinevalt ESTCube-1 missioonist ei juhita seekord kaamerate tööd Eestist. Kõigi ESEO pardal olevate instrumentide juhtimine käib läbi kolme raadiojaama Bolognas, Vigos ja Münchenis.
„ESEO kaamerate lend on Eesti jaoks märg.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about a scientific topic, the ESEO satellite, and its educational relevance, earning 1 point. It introduces key concepts and is coherent, although not comprehensive, earning a 3rd point. The content is relevant and valuable for structured learning, with minimal irrelevant information, earning a 4th point. However, it lacks detailed reasoning and profound insights, and the writing style may not be easy to follow for primary school students.

Educational score: 4