GRAAFIK: Eesti valijate eelistused on kinnistunud, kuid hääletamisviis on muutunud (3)
Riigikogu valimistel osaleva valijaskonna otsused ja käitumine on 24 aasta jooksul muutunud stabiilsemaks ja paremini prognoositavaks. Igale erakonnale on kujunenud oma valijaskond, kellele vastav partei oma sõnumi suunab, et tuua oma valijad valimiskastide juurde.
Tartu Ülikooli Riigiteaduste instituudi teaduri Mihkel Solvaku sõnul on raske teha üldistust üle kõigi riigikogu valimiste. "Kogu selle perioodi kohta päris ühte üldistust ei saa teha, sest üheksakümnendate algus oli valijakäitumises väga ebastabiilne," ütles Solvak lisades, et viimase kolme valimise puhul saab aga juba rohkem ühisjooni välja tuua.
Kolmikliidu leer versus Keskerakondlik leer
Mihkel Solvaku sõnul on tänaseks tekkinud olukord, kus Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Isamaa- ja Res Publica liidu valjaskond on sarnase sotsio-demograafilise profiiliga ning eristub selgelt Keskerakonna valijast. Solvaku hinnangul on nii öelda "kolmikliidu" valijaskonnas esindatud kõik vanusegrupid, erineva sissetuleku- ja haridustasmega valijad ja ka eri rahvusgrupid. "Keskerakonna valijaskond on aga hoopis homogeensem, nende valijaprofiil on natuke madalama sissetulekuga ja haridustasemega, aga selgelt kõrgema vanusega ehk tunduvalt spetsiifilisem seltskond võrreldes ülejäänud erakondade valijatega," ütles Solvak.
Samas on kolmikliidu valijaskonna seas palju suurem võimalus valimiseelistuse muutumiseks. Keskerakonna puh.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: GRAAFIK: Eesti valijate eelistused on kinnistunud, kuid hääletamisviis on muutunud (3)
Riigikogu valimistel osaleva valijaskonna otsused ja käitumine on 24 aasta jooksul muutunud stabiilsemaks ja paremini prognoositavaks. Igale erakonnale on kujunenud oma valijaskond, kellele vastav partei oma sõnumi suunab, et tuua oma valijad valimiskastide juurde.
Tartu Ülikooli Riigiteaduste instituudi teaduri Mihkel Solvaku sõnul on raske teha üldistust üle kõigi riigikogu valimiste. "Kogu selle perioodi kohta päris ühte üldistust ei saa teha, sest üheksakümnendate algus oli valijakäitumises väga ebastabiilne," ütles Solvak lisades, et viimase kolme valimise puhul saab aga juba rohkem ühisjooni välja tuua.
Kolmikliidu leer versus Keskerakondlik leer
Mihkel Solvaku sõnul on tänaseks tekkinud olukord, kus Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Isamaa- ja Res Publica liidu valjaskond on sarnase sotsio-demograafilise profiiliga ning eristub selgelt Keskerakonna valijast. Solvaku hinnangul on nii öelda "kolmikliidu" valijaskonnas esindatud kõik vanusegrupid, erineva sissetuleku- ja haridustasmega valijad ja ka eri rahvusgrupid. "Keskerakonna valijaskond on aga hoopis homogeensem, nende valijaprofiil on natuke madalama sissetulekuga ja haridustasemega, aga selgelt kõrgema vanusega ehk tunduvalt spetsiifilisem seltskond võrreldes ülejäänud erakondade valijatega," ütles Solvak.
Samas on kolmikliidu valijaskonna seas palju suurem võimalus valimiseelistuse muutumiseks. Keskerakonna puh.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about voter behavior and demographics in Estonian elections, but it lacks coherence and relevance to educational standards for primary or grade school levels. The content is more suited for advanced or specialized studies, and the language used is not easy to follow for younger students.

Educational score: 1