Soome mõjudest Gustav Suitsu luules.
Huvi lahetaguse vennasmaa vastu on Gustav Suitsul juba õige varakult olemas olnud, kuigi see esialgu ei saanud avalduda teisiti kui koolipoisi vabatahtlikes soome keele õpinguis Mihkel Veske 1881-1883 ilmunud soome keele õpetuse järgi. Kuid 1901 aastal teeb Suits oma esimese suvevaheaja õpireisi Soome, millele juba järgmisel suvel järgneb teine matk. Soome venevastane ning iseteadlik kultuurielu oli talle äärmiselt veetlev, ja sealt saadud muljed määravad lõplikult kindlaks ka kirjanduslik-esteetiliste kalduvustega noormehe õpingute lõppsihi, ja seda ristiisa Gustav Öhrn’i ja ema soovitud kirikuõpetaja kutse kahjuks.
Neisse aastaisse kuulub Suitsu tutvumine Juhani Ahoga, kelle teoste saksakeelseid tõlkeid ta on lugenud juba varem. Hiljem on see Aho-harrastus muidugi süvenenud soomekeelsete algupärandite kaudu. „Kiirte” I-s vihus, 1901, lk. 74, ilmub Suitsu tõlkes Aho „Varesed” ja „Kiired” III-s, 1902, lk. 61, „Rahvas mässamas”. 1905 tõlgib Suits Aho „Raudtee”. Samuti kuulub Arvid Järnefelfiga tutvumine Suitsu keskkooli-aega, sest 1903 ilmus „Postimehes” tema tõlkes Järnefelt’i „Isamaa”. (Seekord küll pealkirja all „Tema arm”, sest tsensuur takistas sõna „isamaa” tarvitamast.)
Peale eelnimetatute sisaldab „Kiired” II, 1901, veel lk. 90 Juho Reijose järgi Suitsu tõlgitud „Naabri kosimise loo”, ja „Kiired” III-s, 1902, leiduvad lk. 10 A. Genetz’i „Väinola lapsed”, lk. 59 Eino Leino „Suvi ja tali”, lk. 62 Kaarlo Kramsu „Õhkuvad kingud” ja lk. .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Soome mõjudest Gustav Suitsu luules.
Huvi lahetaguse vennasmaa vastu on Gustav Suitsul juba õige varakult olemas olnud, kuigi see esialgu ei saanud avalduda teisiti kui koolipoisi vabatahtlikes soome keele õpinguis Mihkel Veske 1881-1883 ilmunud soome keele õpetuse järgi. Kuid 1901 aastal teeb Suits oma esimese suvevaheaja õpireisi Soome, millele juba järgmisel suvel järgneb teine matk. Soome venevastane ning iseteadlik kultuurielu oli talle äärmiselt veetlev, ja sealt saadud muljed määravad lõplikult kindlaks ka kirjanduslik-esteetiliste kalduvustega noormehe õpingute lõppsihi, ja seda ristiisa Gustav Öhrn’i ja ema soovitud kirikuõpetaja kutse kahjuks.
Neisse aastaisse kuulub Suitsu tutvumine Juhani Ahoga, kelle teoste saksakeelseid tõlkeid ta on lugenud juba varem. Hiljem on see Aho-harrastus muidugi süvenenud soomekeelsete algupärandite kaudu. „Kiirte” I-s vihus, 1901, lk. 74, ilmub Suitsu tõlkes Aho „Varesed” ja „Kiired” III-s, 1902, lk. 61, „Rahvas mässamas”. 1905 tõlgib Suits Aho „Raudtee”. Samuti kuulub Arvid Järnefelfiga tutvumine Suitsu keskkooli-aega, sest 1903 ilmus „Postimehes” tema tõlkes Järnefelt’i „Isamaa”. (Seekord küll pealkirja all „Tema arm”, sest tsensuur takistas sõna „isamaa” tarvitamast.)
Peale eelnimetatute sisaldab „Kiired” II, 1901, veel lk. 90 Juho Reijose järgi Suitsu tõlgitud „Naabri kosimise loo”, ja „Kiired” III-s, 1902, leiduvad lk. 10 A. Genetz’i „Väinola lapsed”, lk. 59 Eino Leino „Suvi ja tali”, lk. 62 Kaarlo Kramsu „Õhkuvad kingud” ja lk. .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Gustav Suits' interest in Finnish culture and literature, but it is written in Estonian and assumes prior knowledge of the subject. The content is not organized in a way that is easily accessible to primary or grade school students, and the language is formal and academic. 

Educational score: 2