Teadlased leidsid inimese sooltest tuhandeid uusi viiruseid
Koroonapandeemia sunnib mõtlema viirustele ilmselt rohkem kui kunagi varem. Äsja valminud teadustöö viitab, et neid on arvatust palju rohkem ja ainuüksi meie soolestikus elab üle 140 000 viiruseliigi.
Nagu leitud liikide hulk üksi poleks juba märkimisväärselt suur, osutus enam üle poole Soolefaagide Andmebaasi Projekti raames kirjeldatud viirustest teadusele siiani tundmatuks. Siiski ei tasuks uurijate sõnul avastusest kohkuda, vaid vaadata lähemalt, miks need mikroorganismid meie kõhus on, vahendab ScienceAlert.
Uuringu ühe autori biokeemik Alexandre Almeida sõnul tasub meeles pidada, et kõik viirused pole kahjulikud. Pigem on nad lahutamatu osa meie soolestiku ökosüsteemist. Almeida täpsustas, et analüüsitud proovid võeti eeskätt tervetelt ja vaevusteta inimestelt.
Uus viirusekataloog ehk soolefaagide andmebaas pandi kokku, analüüsides üle 28 000 inimese soolestiku metagenoomi 28 riigist. Metagenoomid on avalikult kättesaadavad soolestiku mikrobioomi DNA järjestuste kirjeldused. Veel analüüsisid uurijad võrdluseks pea 2900 laboris kasvatatud soolestikubakteri genoomi.
Analüüs näitas, et inimese sooltes elab lisaks ainuraksetest arhedele ehk ürgidele ka 142 809 baktereid nakatavat viiruseliiki ehk bakteriofaagi.
Soolestiku ökosüsteem
Soole mikrobioomi mõistatuslikus keskkonnas elab kirju seltskond mikroorganisme, sealhulgas nii baktereid kui ka viiruseid. Bakteriofaagidel on selles koosluses täita tähtis roll: nad r.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Teadlased leidsid inimese sooltest tuhandeid uusi viiruseid
Koroonapandeemia sunnib mõtlema viirustele ilmselt rohkem kui kunagi varem. Äsja valminud teadustöö viitab, et neid on arvatust palju rohkem ja ainuüksi meie soolestikus elab üle 140 000 viiruseliigi.
Nagu leitud liikide hulk üksi poleks juba märkimisväärselt suur, osutus enam üle poole Soolefaagide Andmebaasi Projekti raames kirjeldatud viirustest teadusele siiani tundmatuks. Siiski ei tasuks uurijate sõnul avastusest kohkuda, vaid vaadata lähemalt, miks need mikroorganismid meie kõhus on, vahendab ScienceAlert.
Uuringu ühe autori biokeemik Alexandre Almeida sõnul tasub meeles pidada, et kõik viirused pole kahjulikud. Pigem on nad lahutamatu osa meie soolestiku ökosüsteemist. Almeida täpsustas, et analüüsitud proovid võeti eeskätt tervetelt ja vaevusteta inimestelt.
Uus viirusekataloog ehk soolefaagide andmebaas pandi kokku, analüüsides üle 28 000 inimese soolestiku metagenoomi 28 riigist. Metagenoomid on avalikult kättesaadavad soolestiku mikrobioomi DNA järjestuste kirjeldused. Veel analüüsisid uurijad võrdluseks pea 2900 laboris kasvatatud soolestikubakteri genoomi.
Analüüs näitas, et inimese sooltes elab lisaks ainuraksetest arhedele ehk ürgidele ka 142 809 baktereid nakatavat viiruseliiki ehk bakteriofaagi.
Soolestiku ökosüsteem
Soole mikrobioomi mõistatuslikus keskkonnas elab kirju seltskond mikroorganisme, sealhulgas nii baktereid kui ka viiruseid. Bakteriofaagidel on selles koosluses täita tähtis roll: nad r.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on a scientific topic, introducing key concepts like viiruses and soolestikus, but lacks coherence and educational standards. It's more suitable for general knowledge than structured learning. Although it mentions research and data, the content is not comprehensive or focused on educational purposes.

Educational score: 2