Euroopa Liit ja ühisraha
EUROOPA – ÜKS MAJANDUS JA ÜKS RAHA
Läbi ajaloo on Euroopa riigid erinenud üksteisest keeleliselt, usuliselt, kultuuriliselt, majanduslikult, poliitiliselt. Samal ajal, ja seda juba aastakümneid, on olemas olnud ühine arusaam, et ühishuve teeniv koostöö on kõikidele kasulik. Euroopa lõimumine algas juba 1951. aastal Pariisi lepingu allkirjastamisega, millega ühendati kuue Euroopa riigi söe- ja terasetööstus. 1992. aastal, mil kirjutati alla Maastrichti lepingule ja loodi Euroopa Liit, muutus koostöö tihedamaks ja tegevusse kaasati veelgi rohkem Euroopa riike. Sellega pandi ühtlasi alus Euroopa majandus- ja rahaliidule (EMU).
Euroopa Liidu riigid teevad väga paljudes valdkondades üksteisega koostööd. Majanduse ja rahanduse valdkonnas on ühtne tegevus hädavajalik, sest Euroopa Liidus liiguvad kaubad, teenused, kapital ja inimesed vabalt ühest liikmesriigist teise ning ühe liikmesriigi majandusotsused võivad mõjutada ka teisi riike. Seetõttu lepitakse kokku ühistes põhimõtetes ning ka osa otsuseid langetatakse üheskoos.
Ühisest majandusest kasvas 1999. aastal välja ühisvaluuta euro, mis esialgu võeti kasutusele kontorahana, 2002. aastal ka sularahana. Seda võib pidada Euroopa Liidu lõimumise üheks olulisemaks saavutuseks. Praeguseks on ühisraha kasutusele võtnud 18 riiki Euroopa Liidu 28 liikmesriigist. See tähendab, et osa liikmesriike ei ole soovinud euroalasse astuda või ei ole suutnud täita uutele liikmetele esitatavaid nõudeid.
Ühisraha on muutnud pa.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Euroopa Liit ja ühisraha
EUROOPA – ÜKS MAJANDUS JA ÜKS RAHA
Läbi ajaloo on Euroopa riigid erinenud üksteisest keeleliselt, usuliselt, kultuuriliselt, majanduslikult, poliitiliselt. Samal ajal, ja seda juba aastakümneid, on olemas olnud ühine arusaam, et ühishuve teeniv koostöö on kõikidele kasulik. Euroopa lõimumine algas juba 1951. aastal Pariisi lepingu allkirjastamisega, millega ühendati kuue Euroopa riigi söe- ja terasetööstus. 1992. aastal, mil kirjutati alla Maastrichti lepingule ja loodi Euroopa Liit, muutus koostöö tihedamaks ja tegevusse kaasati veelgi rohkem Euroopa riike. Sellega pandi ühtlasi alus Euroopa majandus- ja rahaliidule (EMU).
Euroopa Liidu riigid teevad väga paljudes valdkondades üksteisega koostööd. Majanduse ja rahanduse valdkonnas on ühtne tegevus hädavajalik, sest Euroopa Liidus liiguvad kaubad, teenused, kapital ja inimesed vabalt ühest liikmesriigist teise ning ühe liikmesriigi majandusotsused võivad mõjutada ka teisi riike. Seetõttu lepitakse kokku ühistes põhimõtetes ning ka osa otsuseid langetatakse üheskoos.
Ühisest majandusest kasvas 1999. aastal välja ühisvaluuta euro, mis esialgu võeti kasutusele kontorahana, 2002. aastal ka sularahana. Seda võib pidada Euroopa Liidu lõimumise üheks olulisemaks saavutuseks. Praeguseks on ühisraha kasutusele võtnud 18 riiki Euroopa Liidu 28 liikmesriigist. See tähendab, et osa liikmesriike ei ole soovinud euroalasse astuda või ei ole suutnud täita uutele liikmetele esitatavaid nõudeid.
Ühisraha on muutnud pa.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the European Union and its economic integration, making it relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as the single currency and cooperation among member states, in a coherent manner. However, the content is not comprehensive and may require additional context for grade school students. The writing style is clear, but the subject matter may be too complex for primary school levels.

Educational score: 3