Patronaadiõigus
Patronaadiõigus (ladina keeles ius patronatus, saksa keeles Patronatsrecht ja Kirchenpatronat) on kirikuõpetaja ehk pastori teenistuskohta valimise ja kinnitamise õigus, mis kuulus kirikupatroonile, kes oli koguduse asutamisel ja kiriku ehitamisel sellele maad annetanud.
Patronaadiõigus Läänemereprovintsides[muuda | muuda lähteteksti]
Ajalugu[muuda | muuda lähteteksti]
Frangi riigis tekkinud patronaadiõigus kehtis Läänemereprovintsides alates keskajast. Rooma paavst Gregorius IX (1227−1241) annetas selle algselt Saksa ordule ja selle haru Liivi ordu maameistrile. Rootsi ajal lõpuperioodil tehti katseid patronaadiõigust piirata, kuid Vene riigivõim tunnustas seda endisel alusel. Venemaa keisririigis kinnitati see lõplikult 1832. aasta kirikuseadusega ja see jäi kehtima 1919. aastani. XX sajandi alguses kehtis patronaadiõigus Eesti alal 78 koguduses (neist 47 asusid Eestimaal, ülejäänud 31 Liivimaa eesti distriktis).
Patroon[muuda | muuda lähteteksti]
- Pikemalt artiklites Eestimaa kirikupatroonide loend ja Liivimaa kirikupatroonide loend
Patronaadiõigust evis kirikupatroon (Patron), kelleks maapiirkonnas oli reeglina selle mõisa omanik, kelle maale oli kirik omal ajal rajatud. Õigus pastoreid kutsuda säilis mõisnikule ka senise omaniku vahetudes. Kui patronaadiõigus kuulus rüütlimõisa omanikule, siis lasus viimasel kohustus leida sobivad pastorikandidaadid ja korraldada neile proovijutlused. Ehkki seaduse järgi oli Liivimaal nõutav kutsuda kohale vähemalt kolm .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Patronaadiõigus
Patronaadiõigus (ladina keeles ius patronatus, saksa keeles Patronatsrecht ja Kirchenpatronat) on kirikuõpetaja ehk pastori teenistuskohta valimise ja kinnitamise õigus, mis kuulus kirikupatroonile, kes oli koguduse asutamisel ja kiriku ehitamisel sellele maad annetanud.
Patronaadiõigus Läänemereprovintsides[muuda | muuda lähteteksti]
Ajalugu[muuda | muuda lähteteksti]
Frangi riigis tekkinud patronaadiõigus kehtis Läänemereprovintsides alates keskajast. Rooma paavst Gregorius IX (1227−1241) annetas selle algselt Saksa ordule ja selle haru Liivi ordu maameistrile. Rootsi ajal lõpuperioodil tehti katseid patronaadiõigust piirata, kuid Vene riigivõim tunnustas seda endisel alusel. Venemaa keisririigis kinnitati see lõplikult 1832. aasta kirikuseadusega ja see jäi kehtima 1919. aastani. XX sajandi alguses kehtis patronaadiõigus Eesti alal 78 koguduses (neist 47 asusid Eestimaal, ülejäänud 31 Liivimaa eesti distriktis).
Patroon[muuda | muuda lähteteksti]
- Pikemalt artiklites Eestimaa kirikupatroonide loend ja Liivimaa kirikupatroonide loend
Patronaadiõigust evis kirikupatroon (Patron), kelleks maapiirkonnas oli reeglina selle mõisa omanik, kelle maale oli kirik omal ajal rajatud. Õigus pastoreid kutsuda säilis mõisnikule ka senise omaniku vahetudes. Kui patronaadiõigus kuulus rüütlimõisa omanikule, siis lasus viimasel kohustus leida sobivad pastorikandidaadid ja korraldada neile proovijutlused. Ehkki seaduse järgi oli Liivimaal nõutav kutsuda kohale vähemalt kolm .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on "Patronaadiõigus" and its historical context, but it is not directly relevant to common educational topics for primary or grade school levels. The content is more suited for advanced or specialized studies due to its specific historical and legal focus. The writing style is coherent, but the subject matter may be too complex for younger students.

Educational score: 2