kolmapäev, 29. detsember 2010
Kes on parem?
Erinevatest punktide arvestamise süsteemidest oli meil lähemalt juttu vist rohkem kui aasta tagasi (29. IX 2009 Mitu punkti võitjale?). Kuigi tavaliselt anname partii võitjale endiselt ühe punkti ja viigistanutele kummalegi pool, siis ei tarvitse see tingimata niimoodi olla. Ka koodeksi artikkel 11 näeb ette võimaluse, et kui eelnevalt on teisiti teatatud, siis see teatamine loeb. Kõige populaarsem on anda partii võitjale 3 ja kummalegi viigistanule 1 punkt, seega samamoodi kui jalgpallis. See on nn. Bilbao süsteem.
Muide mis puutub reitingute arvestamisse, siis sõltumata turniiril kasutatavast arvestussüsteemist toimitakse ikka nii nagu tavaliselt. Kui sellisel turniiril tahetakse viiki taotleda seisu kolmekordse kordumise tõttu või 50 käigu reegli alusel, siis kehtib tavaline kord, aga igal juhul on vaja peakohtunik kohale kutsuda. See mees võib anda loa viigilepingu vormistamiseks ka täieliku viigiseisu puhul, aga see võib juhtuda ainult lõppmängus.
Hiljuti läks poleemika selle üle, kas peaksime vanadele tavadele truuks jääma või teistmoodi toimima, uuesti lahti. Ajendi selleks andsid turniiri London Chess Classic tulemused. Teatavasti kuulutati selle võitjaks Magnus Carlsen, kes kogus 13 punkti. Kahe punkti võrra jäid temast maha Anand ja McShane. Kui aluseks oleks olnud tavaline süsteem, oleksid kõik kolm lõpetanud turniiri võrdse tulemusega. GM Kavalek tõstatas küsimuse, milline Londoni turniiri tulemus peaks minema maleajaloo.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: kolmapäev, 29. detsember 2010
Kes on parem?
Erinevatest punktide arvestamise süsteemidest oli meil lähemalt juttu vist rohkem kui aasta tagasi (29. IX 2009 Mitu punkti võitjale?). Kuigi tavaliselt anname partii võitjale endiselt ühe punkti ja viigistanutele kummalegi pool, siis ei tarvitse see tingimata niimoodi olla. Ka koodeksi artikkel 11 näeb ette võimaluse, et kui eelnevalt on teisiti teatatud, siis see teatamine loeb. Kõige populaarsem on anda partii võitjale 3 ja kummalegi viigistanule 1 punkt, seega samamoodi kui jalgpallis. See on nn. Bilbao süsteem.
Muide mis puutub reitingute arvestamisse, siis sõltumata turniiril kasutatavast arvestussüsteemist toimitakse ikka nii nagu tavaliselt. Kui sellisel turniiril tahetakse viiki taotleda seisu kolmekordse kordumise tõttu või 50 käigu reegli alusel, siis kehtib tavaline kord, aga igal juhul on vaja peakohtunik kohale kutsuda. See mees võib anda loa viigilepingu vormistamiseks ka täieliku viigiseisu puhul, aga see võib juhtuda ainult lõppmängus.
Hiljuti läks poleemika selle üle, kas peaksime vanadele tavadele truuks jääma või teistmoodi toimima, uuesti lahti. Ajendi selleks andsid turniiri London Chess Classic tulemused. Teatavasti kuulutati selle võitjaks Magnus Carlsen, kes kogus 13 punkti. Kahe punkti võrra jäid temast maha Anand ja McShane. Kui aluseks oleks olnud tavaline süsteem, oleksid kõik kolm lõpetanud turniiri võrdse tulemusega. GM Kavalek tõstatas küsimuse, milline Londoni turniiri tulemus peaks minema maleajaloo.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses chess tournament scoring systems, which may be relevant to educational topics like mathematics or strategy. However, the content is not tailored for primary or grade school levels, and the language used is not simple or clear for young learners. The text assumes prior knowledge of chess and its terminology.

Educational score: 1