@Sochaux, 20.05.10: Töölisklass? Kes need veel on?
Ma vaatan Peugeot’ autotehase koosteliini vaikset kulgemist. Mängib leebe taustamuusika, vaid harva lisanduvad helitapeeti mürinad või kolksatused. Autod – või pole nad sellisel poolikul, poolalasti kujul veel autod? – ripuvad üleval ja liiguvad vaikselt edasi, nende all liigub teosammul põrand, põrandal omakorda töölised, kes mõõdetult sooritavad keerulisi operatsioone, igaüks oma, et täpsel hetkel poolik auto järgmisele kolleegile usaldada. Tööriistad on keerulised ja mulle tundmatud, vahel sekkub inimeste töösse mõni robot.
Siis jääb muusika vait ja konveier peatub. Puhkepaus. Töölised lähevad enamuses õue suitsetama, osa võtab konveierite vahel klaasputkas einet. Kõik on kuidagi vaikne ja rahulik.
Mida ma selle kirjeldusega öelda tahan? Ma vaatan neid inimesi, kes teevad pööraselt keerulisi, kuigi ajapikku masinlikuks õpitud liigutusi ja saavad selle eest mõnevõrra rohkem palka kui Eesti keskmine, kuid sealses kontekstis mitte just megasummasid. See on töölisklass. Tegelik, olemasolev ja ilmselt eneseteadlik töölisklass vanas heas mõttes.
Millal kasutas Eesti ajakirjandus viimati seda sõna? Ühtpidi on see sõna vist endiselt ideoloogiliselt negatiivselt laetud ja meenutab kellele mida, Rahva Hääle artikleid või poliitökonoomia kursust nõukaaegses ülikoolis. Töölisklass on ka praeguses Eestis ju formaalselt täiesti olemas, aga kas tal on olemas mingi enesekujund või klassiteadlikkus? Vaevalt. Individualistlik eestlane ei ta.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: @Sochaux, 20.05.10: Töölisklass? Kes need veel on?
Ma vaatan Peugeot’ autotehase koosteliini vaikset kulgemist. Mängib leebe taustamuusika, vaid harva lisanduvad helitapeeti mürinad või kolksatused. Autod – või pole nad sellisel poolikul, poolalasti kujul veel autod? – ripuvad üleval ja liiguvad vaikselt edasi, nende all liigub teosammul põrand, põrandal omakorda töölised, kes mõõdetult sooritavad keerulisi operatsioone, igaüks oma, et täpsel hetkel poolik auto järgmisele kolleegile usaldada. Tööriistad on keerulised ja mulle tundmatud, vahel sekkub inimeste töösse mõni robot.
Siis jääb muusika vait ja konveier peatub. Puhkepaus. Töölised lähevad enamuses õue suitsetama, osa võtab konveierite vahel klaasputkas einet. Kõik on kuidagi vaikne ja rahulik.
Mida ma selle kirjeldusega öelda tahan? Ma vaatan neid inimesi, kes teevad pööraselt keerulisi, kuigi ajapikku masinlikuks õpitud liigutusi ja saavad selle eest mõnevõrra rohkem palka kui Eesti keskmine, kuid sealses kontekstis mitte just megasummasid. See on töölisklass. Tegelik, olemasolev ja ilmselt eneseteadlik töölisklass vanas heas mõttes.
Millal kasutas Eesti ajakirjandus viimati seda sõna? Ühtpidi on see sõna vist endiselt ideoloogiliselt negatiivselt laetud ja meenutab kellele mida, Rahva Hääle artikleid või poliitökonoomia kursust nõukaaegses ülikoolis. Töölisklass on ka praeguses Eestis ju formaalselt täiesti olemas, aga kas tal on olemas mingi enesekujund või klassiteadlikkus? Vaevalt. Individualistlik eestlane ei ta.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, instead focusing on a descriptive narrative about a factory and sociological commentary. It doesn't align with educational standards or introduce key concepts suitable for primary or grade school levels.

Educational score: 1