Eesti mereala asub Läänemere kirdeosas ja koosneb kolme Läänemere suurema basseini osadest:
Soome laht, Liivi laht, Läänemere avaosa ja Lääne-Eesti saarestiku piirkonda jääv Väinameri.
Vastavalt merealapiiride seadusele on Eesti mereala jagatud kolmeks: sisemeri, territoriaalmeri ja majandusvöönd.
Sisemeri on mereala osa, mis asub territoriaalmere lähtejoone ja ranniku vahel. Territoriaalmere lähtejoon on mõtteline joon, mis ühendab omavahel maismaa, saarte, laidude, kaljude ja veest väljaulatuvate üksikute kivide rannikust kõige kaugemal asuvaid punkte.
Territoriaalmeri on sisemerega külgnev mereala osa, mille laius on 12 meremiili.
Majandusvöönd on väljaspool territoriaalmerd asuv ja viimasega külgnev mereala osa, mille piirid on kindlaks määratud Eesti Vabariigi ja naaberriikide vaheliste lepingutega.
Kogu Eesti mereala pindala on kokku ligikaudu 36 500 km², millest majandusvöönd moodustab
peaaegu ühe kolmandiku (11 300 km²).
Võrreldes territoriaalmerega on majandusvööndi meri tunduvalt sügavam. Kui territoriaalmere keskmine sügavus on ligikaudu 30 m, siis majandusvööndi keskmine sügavus on ligikaudu 81 m.
Eesti mere soolsus jääb vahemikku 0-7 PSU (tuhandikosa). Võrdluseks: Läänemere suurim soolsus Taani väinades on 20 PSU ja avaookeanides on soolsus keskmiselt 35 PSU.
Allikad:
http://www.envir.ee/et/merekeskkonna-kaitse;
Balti Keskkonnafoorum, 2011. Väärtuslikud avameremadalikud Eesti vetes..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti mereala asub Läänemere kirdeosas ja koosneb kolme Läänemere suurema basseini osadest:
Soome laht, Liivi laht, Läänemere avaosa ja Lääne-Eesti saarestiku piirkonda jääv Väinameri.
Vastavalt merealapiiride seadusele on Eesti mereala jagatud kolmeks: sisemeri, territoriaalmeri ja majandusvöönd.
Sisemeri on mereala osa, mis asub territoriaalmere lähtejoone ja ranniku vahel. Territoriaalmere lähtejoon on mõtteline joon, mis ühendab omavahel maismaa, saarte, laidude, kaljude ja veest väljaulatuvate üksikute kivide rannikust kõige kaugemal asuvaid punkte.
Territoriaalmeri on sisemerega külgnev mereala osa, mille laius on 12 meremiili.
Majandusvöönd on väljaspool territoriaalmerd asuv ja viimasega külgnev mereala osa, mille piirid on kindlaks määratud Eesti Vabariigi ja naaberriikide vaheliste lepingutega.
Kogu Eesti mereala pindala on kokku ligikaudu 36 500 km², millest majandusvöönd moodustab
peaaegu ühe kolmandiku (11 300 km²).
Võrreldes territoriaalmerega on majandusvööndi meri tunduvalt sügavam. Kui territoriaalmere keskmine sügavus on ligikaudu 30 m, siis majandusvööndi keskmine sügavus on ligikaudu 81 m.
Eesti mere soolsus jääb vahemikku 0-7 PSU (tuhandikosa). Võrdluseks: Läänemere suurim soolsus Taani väinades on 20 PSU ja avaookeanides on soolsus keskmiselt 35 PSU.
Allikad:
http://www.envir.ee/et/merekeskkonna-kaitse;
Balti Keskkonnafoorum, 2011. Väärtuslikud avameremadalikud Eesti vetes..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides detailed information about Estonia's marine area, including its divisions, boundaries, and characteristics. It is well-structured and coherent, making it suitable for educational use. However, it may require additional context and explanations for primary school students. The content is relevant to geography and environmental studies, and the inclusion of sources adds credibility.

Educational score: 4