Maie Kiisel: Pained metsakava koostamise ümberLugemisaeg 6 min
Raske on leida inimest, kes suudaks aru saada, kuhu metsakava koostamise protsess omadega jõudnud on ja mis rolli mängivad selles mitmekülgsed kaasamistegevused.
Kui mõelda, mis eristab metsakava rahumeelsemalt kulgenud, aga kindlasti ka protsessi arengult palju igavamatest arengukavadest, siis see on ilmselt kontekst. Kaasamisprotsessi algus langes ajale, kus konflikt asjaosaliste vahel oli end juba lahti kerinud. Peeter Vihma ja Arho Toikka (peagi ilmuv[1]) analüüs näitab, et ühelt poolt majanduse ehk metsanduse huvirühmad ning teisalt looduse ja kultuuri eest seisvad huvirühmad jagunesid juba kava koostamise alguses selgeteks leerideks. Kuigi arengukavasse kaasati viivitustega mitmeid metsaaruteludest seni kõrvale jäänud huvirühmi, ei suudetud ministeeriumis veenda protsessi mõjukaid asjaosalisi selles, et otsus peab sündima ühise arutelulaua ümber. Kahtlustavaid huvirühmi ei õnnestunud jällegi uskuma panna, et tegelikke otsuseid ei tehta suletud uste taga. Kahtlustustele võis hoogu anda ka juba tehtud töö ja mõjuanalüüside kõrvaleheitmine. See võimendas muljet, et arutelude käigus kirja pandu ei sobi kusagil mujal vormistatud arvudega.
Vastandumine, mis avalikku debatti jälginutele silma torkas ja mida teadlased ka empiiriliselt tõestada suutsid, ei piirdunud siiski vaid kava koostamises osalevate organisatsioonidega. Osaluspraktikate poolest tavatu protsess kohtus vastasega, mis süttis ja koondus protsessi ee.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Maie Kiisel: Pained metsakava koostamise ümberLugemisaeg 6 min
Raske on leida inimest, kes suudaks aru saada, kuhu metsakava koostamise protsess omadega jõudnud on ja mis rolli mängivad selles mitmekülgsed kaasamistegevused.
Kui mõelda, mis eristab metsakava rahumeelsemalt kulgenud, aga kindlasti ka protsessi arengult palju igavamatest arengukavadest, siis see on ilmselt kontekst. Kaasamisprotsessi algus langes ajale, kus konflikt asjaosaliste vahel oli end juba lahti kerinud. Peeter Vihma ja Arho Toikka (peagi ilmuv[1]) analüüs näitab, et ühelt poolt majanduse ehk metsanduse huvirühmad ning teisalt looduse ja kultuuri eest seisvad huvirühmad jagunesid juba kava koostamise alguses selgeteks leerideks. Kuigi arengukavasse kaasati viivitustega mitmeid metsaaruteludest seni kõrvale jäänud huvirühmi, ei suudetud ministeeriumis veenda protsessi mõjukaid asjaosalisi selles, et otsus peab sündima ühise arutelulaua ümber. Kahtlustavaid huvirühmi ei õnnestunud jällegi uskuma panna, et tegelikke otsuseid ei tehta suletud uste taga. Kahtlustustele võis hoogu anda ka juba tehtud töö ja mõjuanalüüside kõrvaleheitmine. See võimendas muljet, et arutelude käigus kirja pandu ei sobi kusagil mujal vormistatud arvudega.
Vastandumine, mis avalikku debatti jälginutele silma torkas ja mida teadlased ka empiiriliselt tõestada suutsid, ei piirdunud siiski vaid kava koostamises osalevate organisatsioonidega. Osaluspraktikate poolest tavatu protsess kohtus vastasega, mis süttis ja koondus protsessi ee.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information, coherence, and a clear writing style suitable for primary or grade school levels. It appears to discuss a complex topic related to forest management and conflict resolution, using technical terms and assuming prior knowledge. The text is not introductory, comprehensive, or relevant to school curricula.

Educational score: 0