Liberalismi transformatsioon Eestis
Tõnis Saarts
Arvamuslugu ilmus Sirbis 21.12.2007
Ilmselt pole lugejatele suurt tarvidust üle korrata, mis on liberalism ja neoliberalism. Lühidalt: liberalism sündis poliitilise ideoloogiana XVIII-XIX sajandil, neoliberalismiga tähistatakse klassikalise liberalismi ideede taassündi XX sajandi viimasel veerandil. Nii klassikalise kui neoliberalismi puhul on põhimõteteks minimaalriik, vaba turg, indiviidi vabaduste ja õiguste ülimuslikkus, võimaluste võrdsus ja võrdsus seaduse ees (majanduslik võrdsus pole seejuures oluline), rõhumine kodanikuvabadustele ja demokraatiale. Olgu kohe öeldud, et rahvuslus ja liberalism ei lähe kuidagi kokku. Rahvuslus on alati rõhunud kollektiivsetele väärtustele ja rahvuskollektiivi huvide ülimuslikkusele üksikisiku püüdluste ees. Tõeline liberaal ei tohiks rääkida sellest, et üks õige eesti ema peaks rahvuse huvides sünnitama kaks-kolm last. Liberaalidelt eeldaks pigem seda, et nad kõnelevad inimese valiku ülimuslikkusest rahvuse huvide ees. Peale selle on liberaalid alati olnud väga järeleandlikud immigratsiooni- ja rahvuspoliitikas, vältides suuremat riiklikku sekkumist antud küsimustesse ning lubades immigrantide kogukondadel ise otsustada, kuidas, mis tingimustel ja millal nad enamusrahvusega lõimuvad või ei lõimu. Kui vaadata viimase aja Reformierakonna rahvuspoliitilist retoorikat, siis väga liberalistlikke noote sealt ei paista. Oravapartei juhtfiguuride väljaütlemistes pronksiöö eel ja järel räägiti sa.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Liberalismi transformatsioon Eestis
Tõnis Saarts
Arvamuslugu ilmus Sirbis 21.12.2007
Ilmselt pole lugejatele suurt tarvidust üle korrata, mis on liberalism ja neoliberalism. Lühidalt: liberalism sündis poliitilise ideoloogiana XVIII-XIX sajandil, neoliberalismiga tähistatakse klassikalise liberalismi ideede taassündi XX sajandi viimasel veerandil. Nii klassikalise kui neoliberalismi puhul on põhimõteteks minimaalriik, vaba turg, indiviidi vabaduste ja õiguste ülimuslikkus, võimaluste võrdsus ja võrdsus seaduse ees (majanduslik võrdsus pole seejuures oluline), rõhumine kodanikuvabadustele ja demokraatiale. Olgu kohe öeldud, et rahvuslus ja liberalism ei lähe kuidagi kokku. Rahvuslus on alati rõhunud kollektiivsetele väärtustele ja rahvuskollektiivi huvide ülimuslikkusele üksikisiku püüdluste ees. Tõeline liberaal ei tohiks rääkida sellest, et üks õige eesti ema peaks rahvuse huvides sünnitama kaks-kolm last. Liberaalidelt eeldaks pigem seda, et nad kõnelevad inimese valiku ülimuslikkusest rahvuse huvide ees. Peale selle on liberaalid alati olnud väga järeleandlikud immigratsiooni- ja rahvuspoliitikas, vältides suuremat riiklikku sekkumist antud küsimustesse ning lubades immigrantide kogukondadel ise otsustada, kuidas, mis tingimustel ja millal nad enamusrahvusega lõimuvad või ei lõimu. Kui vaadata viimase aja Reformierakonna rahvuspoliitilist retoorikat, siis väga liberalistlikke noote sealt ei paista. Oravapartei juhtfiguuride väljaütlemistes pronksiöö eel ja järel räägiti sa.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on liberalism, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The content is more suited for advanced learners or those interested in political ideologies. The writing style is coherent, but the concepts and language used may be too complex for younger students.

Educational score: 2