18. detsember, 2017
Kuuselugu
Ajalooliselt esimese väljakukuuse püstitamise au jagavad Tallinn ja Riia, kus Mustpeade Vennaskond vastavalt aastatel 1441 ja 1510 esimese avaliku jõulupuu püsti pani. Aga ikka vaieldakse siiani – kumb oli esimene?
Kodukuused hakkasid Eestis saksa kultuuriruumi mõjul levima 18. sajandil ja 19. sajandi lõpuks oli jõulupühadeks kuuse tuppa toomine juba üldtuntud.
Aga, ka siin on aga, sest kultuurilooliselt suures Eestis on paiku, kus jõulupuuks on hoopis mänd! Nii on see näiteks Kihnus.
Kodukuused hakkasid Eestis saksa kultuuriruumi mõjul levima 18. sajandil ja 19. sajandi lõpuks oli jõulupühadeks kuuse tuppa toomine juba üldtuntud.
Aga, ka siin on aga, sest kultuurilooliselt suures Eestis on paiku, kus jõulupuuks on hoopis mänd! Nii on see näiteks Kihnus.
Varasemal ajal on Eesti talutraditsioonis vastavalt võimalusele jõuludeks tuppa toodud heinu või õlgi ning elu sümbolina igihaljaid oksi. Viimasest on jäänud tava talvise pööripäeva kandis oma eluruume okaspuupärjaga ehtida.
Igihaljastest okstest pärja meisterdamine on iseenesest lihtne ja alternatiivne võimalus veidigi traditsioonilist jõuluhõngu tuppa tuua. Mis kõige parem - suure tõenäosusega on, vähemalt kõigil maja- või suvilaomanikel, kõik tööks vajalik omast käest võtta ja poodi ostuhulludega võitlema ei pea minema.
Pärga teha on hõlbus aga mõnevõrra ajamahukas. Kõigepealt käi oksakääridega ümber maja ja lõika kuusehekist, mis juba ammu pügamist on vajanud, silma järgi paras kogus oksi. Võ.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 18. detsember, 2017
Kuuselugu
Ajalooliselt esimese väljakukuuse püstitamise au jagavad Tallinn ja Riia, kus Mustpeade Vennaskond vastavalt aastatel 1441 ja 1510 esimese avaliku jõulupuu püsti pani. Aga ikka vaieldakse siiani – kumb oli esimene?
Kodukuused hakkasid Eestis saksa kultuuriruumi mõjul levima 18. sajandil ja 19. sajandi lõpuks oli jõulupühadeks kuuse tuppa toomine juba üldtuntud.
Aga, ka siin on aga, sest kultuurilooliselt suures Eestis on paiku, kus jõulupuuks on hoopis mänd! Nii on see näiteks Kihnus.
Kodukuused hakkasid Eestis saksa kultuuriruumi mõjul levima 18. sajandil ja 19. sajandi lõpuks oli jõulupühadeks kuuse tuppa toomine juba üldtuntud.
Aga, ka siin on aga, sest kultuurilooliselt suures Eestis on paiku, kus jõulupuuks on hoopis mänd! Nii on see näiteks Kihnus.
Varasemal ajal on Eesti talutraditsioonis vastavalt võimalusele jõuludeks tuppa toodud heinu või õlgi ning elu sümbolina igihaljaid oksi. Viimasest on jäänud tava talvise pööripäeva kandis oma eluruume okaspuupärjaga ehtida.
Igihaljastest okstest pärja meisterdamine on iseenesest lihtne ja alternatiivne võimalus veidigi traditsioonilist jõuluhõngu tuppa tuua. Mis kõige parem - suure tõenäosusega on, vähemalt kõigil maja- või suvilaomanikel, kõik tööks vajalik omast käest võtta ja poodi ostuhulludega võitlema ei pea minema.
Pärga teha on hõlbus aga mõnevõrra ajamahukas. Kõigepealt käi oksakääridega ümber maja ja lõika kuusehekist, mis juba ammu pügamist on vajanud, silma järgi paras kogus oksi. Võ.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about Christmas tree traditions in Estonia, including historical context and cultural variations. It introduces relevant concepts and is coherent, although it may not be comprehensive. The text is suitable for educational use, particularly for teaching cultural and historical topics. However, it lacks exercises, solutions, and structured learning content.

Educational score: 3