Eesti ei ole Euroopas konkurentsivõimeline
Euroopa riikide konkurentsivõimet hindava
raporti kohaselt on suur lõhe Ida- ja Lääne-Euroopa vahel. Uued liikmesriigid
pingutavad, et läbi lüüa rahvusvahelistel turgudel.
Riikidest on kõige konkurentsivõimelisem Soome, järgnevad Luxembourg, Šveits, Norra, Taani. Nimekirja lõpus on Läti, Leedu ja Eesti, kirjutas EurActiv.com.
2006. aasta Euroopa konkurentsi indeksi kohaselt on uued liikmed tunduvalt vähem konkurentsivõimelised kui keskmine Euroopa riik. Indeksit avaldab Suurbritannia Sheffieldi Ülikool ja USA George Washingtoni Ülikool.
Esimest korda oli kõige konkurentsivõimelisem Brüssel, edestades tänavust teise koha omanikku Helsingi Uusimaa regiooni. Pariisi regioon Ile de Franse oli kolmas ja Stockholm neljas.
Suurim tõusja on Hispaania, kus kõigi regioonide koht edetabelis paranes. Saksamaa ja Holland langesid tabelis.
Indeksi koostamisel vaadatakse SKPd (sisemajanduse koguprodukti), tööjõu tootlikkust, töötuse määrasid ning investeeringuid ja tööhõivet uurimisel ja arendamisel, patendi taotluste arvu, transpordi infrastruktuuri. Võrreldi 118 piirkonda. Uurimus näitas, et ainult Praha (7. koht) Bratislava (10. koht) ja Közép-Magyarorszg regioon Ungaris, kuhu kuulub ka Budapest (47. koht), on üle keskmise konkurentsivõimelised.
Indeksi looja Robert Hugginsi sõnul näitab raport probleeme Euroopa
konkurentsivõime parandamisel. "Regioonides, mille koht on edetabeli lõpus,
puudub majanduse ja tööstuse infrastruktuur, mis on konkure.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti ei ole Euroopas konkurentsivõimeline
Euroopa riikide konkurentsivõimet hindava
raporti kohaselt on suur lõhe Ida- ja Lääne-Euroopa vahel. Uued liikmesriigid
pingutavad, et läbi lüüa rahvusvahelistel turgudel.
Riikidest on kõige konkurentsivõimelisem Soome, järgnevad Luxembourg, Šveits, Norra, Taani. Nimekirja lõpus on Läti, Leedu ja Eesti, kirjutas EurActiv.com.
2006. aasta Euroopa konkurentsi indeksi kohaselt on uued liikmed tunduvalt vähem konkurentsivõimelised kui keskmine Euroopa riik. Indeksit avaldab Suurbritannia Sheffieldi Ülikool ja USA George Washingtoni Ülikool.
Esimest korda oli kõige konkurentsivõimelisem Brüssel, edestades tänavust teise koha omanikku Helsingi Uusimaa regiooni. Pariisi regioon Ile de Franse oli kolmas ja Stockholm neljas.
Suurim tõusja on Hispaania, kus kõigi regioonide koht edetabelis paranes. Saksamaa ja Holland langesid tabelis.
Indeksi koostamisel vaadatakse SKPd (sisemajanduse koguprodukti), tööjõu tootlikkust, töötuse määrasid ning investeeringuid ja tööhõivet uurimisel ja arendamisel, patendi taotluste arvu, transpordi infrastruktuuri. Võrreldi 118 piirkonda. Uurimus näitas, et ainult Praha (7. koht) Bratislava (10. koht) ja Közép-Magyarorszg regioon Ungaris, kuhu kuulub ka Budapest (47. koht), on üle keskmise konkurentsivõimelised.
Indeksi looja Robert Hugginsi sõnul näitab raport probleeme Euroopa
konkurentsivõime parandamisel. "Regioonides, mille koht on edetabeli lõpus,
puudub majanduse ja tööstuse infrastruktuur, mis on konkure.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on European countries' competitiveness, but it lacks coherence and focus for educational purposes. The content is more suitable for general knowledge or news articles, and the language used may be challenging for primary or grade school students. The extract does not offer substantial educational content, exercises, or solutions, making it less valuable for structured learning.

Educational score: 2