laupäev, 28. november 2009
Käesurumisest ja alistumisest
Pöörduksin veel korraks tagasi üleeelmises kommentaaris(23. XI Alistumine lõpetab partii) juurde. Jutt oli seal mehest, kes vastasmängija kätt surus ja seepärast kaotuse sai. RR esitas selle kohta küsimuse: aga kas käesurumine tähendab alistumist?
Alistumisega partii lõpeb. Alistunud mängija oma otsust enam muuta ei saa, kuigi kohe märkab, et see oli ekslik. Ainuüksi käesurumine ei tohiks küll veel alistumist tähendada, sest käesurumisel võib olla ka teisi eesmärke.
Kunagi lisas FIDE koodeksi artiklitele ametlikke tõlgendusi. 1971. a. lisati artiklile 11.2 ( see käsitles siis mängija alistumist ja vastab praegusele art. 5.1b) tõlgendus: Kui mängija surub oma vastase kätt, ei saa seda lugeda võrdseks partii alistumisega, nagu käsitletakse art. 11.2. Muide reeglite komiteed peeti tol ajal sedavõrd tähtsaks, et selle tegevust juhtis tollane FIDE president eksmaailmameister Max Euwe isiklikult.
Aga viimati trükiti kõik tõlgendused ära koodeksi 1980. a. Manila väljaandesse ning võib vaielda, kas neid peaks veel kehtivateks lugema (kui nad mingi koodeksi artikliga pole vahepeal vastuollu sattunud) või mitte. RC-s on hiljemgi kõneldud tõlgenduste vajadusest, aga praktiliselt selleni jõutud pole. Kuigi vaja oleks.
Käsitlesin sama teemat oma kommentaarides 20. XI 2007 Kuidas partiid alla anda? ja 9. I 2008 Veel kord alistumisest. Mõned mõtted neist: Käe ulatamine on ebamäärase tähendusega. Tavamales on tähtsaimaks alistumise mär.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: laupäev, 28. november 2009
Käesurumisest ja alistumisest
Pöörduksin veel korraks tagasi üleeelmises kommentaaris(23. XI Alistumine lõpetab partii) juurde. Jutt oli seal mehest, kes vastasmängija kätt surus ja seepärast kaotuse sai. RR esitas selle kohta küsimuse: aga kas käesurumine tähendab alistumist?
Alistumisega partii lõpeb. Alistunud mängija oma otsust enam muuta ei saa, kuigi kohe märkab, et see oli ekslik. Ainuüksi käesurumine ei tohiks küll veel alistumist tähendada, sest käesurumisel võib olla ka teisi eesmärke.
Kunagi lisas FIDE koodeksi artiklitele ametlikke tõlgendusi. 1971. a. lisati artiklile 11.2 ( see käsitles siis mängija alistumist ja vastab praegusele art. 5.1b) tõlgendus: Kui mängija surub oma vastase kätt, ei saa seda lugeda võrdseks partii alistumisega, nagu käsitletakse art. 11.2. Muide reeglite komiteed peeti tol ajal sedavõrd tähtsaks, et selle tegevust juhtis tollane FIDE president eksmaailmameister Max Euwe isiklikult.
Aga viimati trükiti kõik tõlgendused ära koodeksi 1980. a. Manila väljaandesse ning võib vaielda, kas neid peaks veel kehtivateks lugema (kui nad mingi koodeksi artikliga pole vahepeal vastuollu sattunud) või mitte. RC-s on hiljemgi kõneldud tõlgenduste vajadusest, aga praktiliselt selleni jõutud pole. Kuigi vaja oleks.
Käsitlesin sama teemat oma kommentaarides 20. XI 2007 Kuidas partiid alla anda? ja 9. I 2008 Veel kord alistumisest. Mõned mõtted neist: Käe ulatamine on ebamäärase tähendusega. Tavamales on tähtsaimaks alistumise mär.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses chess rules, specifically resignation and handshake protocols. Although it provides relevant information, the content is not structured for educational purposes, lacks clarity, and includes complex concepts. The text assumes prior knowledge of chess and its terminology, making it unsuitable for primary or grade school levels.

Educational score: 2