Kuidas pöörata migratsiooni
Tänased majandusteadlased on Adam Smithist teinud prohveti, nagu kommunistlikud reþiimid jumalustasid kunagi Karl
Marxi. Smithile omistatud põhidogmast, et head stiimulid viivad kultuurist sõltumata heade tulemusteni, on saanud majandusteaduses olulne printsiip. Ometi on see vaatenurk ajaloo ekslik tõlgendus. Tänane majanduskasv ei tulene paremaist stiimuleist, vaid uue majanduskultuuri loomisest. Vaeste ühiskondade kasvama panemiseks peame muutma nende kultuuri, mitte lihtsalt institutsioone ja stiimuleid. See nõuab arenenud majandusega riikide elu näitamist suuremale hulgale inimestele. Hoolimata majandusteadlaste peaaegu universaalsest usust stiimulite primaarsusse, näitab maailmaajalugu kultuuri domineerimist.
Jõukuse ja vaesuse otsustavad tegurid pole erinevused stiimuleis, vaid selles, kuidas inimesed neile reageerivad. Edukates majandustes töötavad inimesed palju, koguvad ja õpivad isegi siis, kui stiimulid on kehvad. Ebaedukates majandustes inimesed töötavad ja säästavad vähe ning klammerduvad vanamoeliste tehnoloogiate külge ka siis, kui stiimulid on head. Kui töötajad liiguvad vaesest majandusest rikkasse, kohandutakse kiiresti enamusega. Migrandid, kes on kodunenud edukates majandustes, on potentsiaalne industrialiseerimise tuumik vaestes ühiskondades. Need töölised jäävad aga tavaliselt rikka majandusega riikidesse. Nt oskuslikel Nigeeria immigrantidel USAs on seal rohkem võimalusi kui Nigeeriasse naastes. Migratsioon toimub alati vaest.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuidas pöörata migratsiooni
Tänased majandusteadlased on Adam Smithist teinud prohveti, nagu kommunistlikud reþiimid jumalustasid kunagi Karl
Marxi. Smithile omistatud põhidogmast, et head stiimulid viivad kultuurist sõltumata heade tulemusteni, on saanud majandusteaduses olulne printsiip. Ometi on see vaatenurk ajaloo ekslik tõlgendus. Tänane majanduskasv ei tulene paremaist stiimuleist, vaid uue majanduskultuuri loomisest. Vaeste ühiskondade kasvama panemiseks peame muutma nende kultuuri, mitte lihtsalt institutsioone ja stiimuleid. See nõuab arenenud majandusega riikide elu näitamist suuremale hulgale inimestele. Hoolimata majandusteadlaste peaaegu universaalsest usust stiimulite primaarsusse, näitab maailmaajalugu kultuuri domineerimist.
Jõukuse ja vaesuse otsustavad tegurid pole erinevused stiimuleis, vaid selles, kuidas inimesed neile reageerivad. Edukates majandustes töötavad inimesed palju, koguvad ja õpivad isegi siis, kui stiimulid on kehvad. Ebaedukates majandustes inimesed töötavad ja säästavad vähe ning klammerduvad vanamoeliste tehnoloogiate külge ka siis, kui stiimulid on head. Kui töötajad liiguvad vaesest majandusest rikkasse, kohandutakse kiiresti enamusega. Migrandid, kes on kodunenud edukates majandustes, on potentsiaalne industrialiseerimise tuumik vaestes ühiskondades. Need töölised jäävad aga tavaliselt rikka majandusega riikidesse. Nt oskuslikel Nigeeria immigrantidel USAs on seal rohkem võimalusi kui Nigeeriasse naastes. Migratsioon toimub alati vaest.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses economic concepts, migration, and cultural influence on economic growth, providing some relevant information for educational topics. However, it lacks coherence, clarity, and focus, making it unsuitable for primary or grade school levels. The language and concepts are complex, and the text doesn't offer a structured learning experience.

Educational score: 2