Rannaprügi väheneb Eestis visalt
Eesti mererannad on jätkuvalt prügised, vaatamata sellele, et võrreldes 2012. aastaga on rannaprügi kogused seiratavates randades poole võrra vähenenud. Sellisele järeldusele jõudis MTÜ Hoia Eesti Merd, kes 2017.–2018. aastal uuris rannaprügi koguseid ja koostist kümnes Eesti rannas. Kokku on neis mererandades kestnud seire nüüdseks seitse aastat.
2017.–2018. aastal Eestis läbiviidud rannaprügi uuring
2017.–2018. aastal viidi rannaprügi seire läbi kümnes Eesti rannas kokku 60 korral.
Seirealad – kuni 1 km pikkused rannalõigud valiti koostöös Keskkonnaministeeriumi merekeskkonna osakonna asjatundjatega. Uuringualad paiknesid hajutatult Eesti rannajoonel (vt joonist).
Võrreldes 2014.–2015. aastaga oli prügiesemete hulk seireala 100 meetri kohta aastatel 2017–2018 mõnevõrra vähenenud. Kuid muutust ei saa pidada märkimisväärseks. 2018. aastal oli prügiesemeid 100 m rannalõigu kohta keskmiselt 40.
2017.-2018. a seireperioodil oli rannaprügi hulgas kõige rohkem (66%) plastprahti. (2014.–2015. aastal moodustas plastpraht rannaprügist 54%.) Klaas- ja keraamikaesemete osakaal oli 11%. Metallesemed moodustasid prügikogusest 9%, vahtpast 6%, puidust esemed 5%, paber ja kartong 4%, sünteetilisest kummist esemed 3%, tekstiil 2%, muust materjalist esemed või identifitseerimatud fragmendid 2% ja orgaanilised jäätmed 2%.
Kõige rohkem vedeles rannas plastist pudelikorke ja kaasi (13,8% rannaprügist) ning toidupakendeid (10,4%).
Võrreldes teiste Läänemere-äärse.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Rannaprügi väheneb Eestis visalt
Eesti mererannad on jätkuvalt prügised, vaatamata sellele, et võrreldes 2012. aastaga on rannaprügi kogused seiratavates randades poole võrra vähenenud. Sellisele järeldusele jõudis MTÜ Hoia Eesti Merd, kes 2017.–2018. aastal uuris rannaprügi koguseid ja koostist kümnes Eesti rannas. Kokku on neis mererandades kestnud seire nüüdseks seitse aastat.
2017.–2018. aastal Eestis läbiviidud rannaprügi uuring
2017.–2018. aastal viidi rannaprügi seire läbi kümnes Eesti rannas kokku 60 korral.
Seirealad – kuni 1 km pikkused rannalõigud valiti koostöös Keskkonnaministeeriumi merekeskkonna osakonna asjatundjatega. Uuringualad paiknesid hajutatult Eesti rannajoonel (vt joonist).
Võrreldes 2014.–2015. aastaga oli prügiesemete hulk seireala 100 meetri kohta aastatel 2017–2018 mõnevõrra vähenenud. Kuid muutust ei saa pidada märkimisväärseks. 2018. aastal oli prügiesemeid 100 m rannalõigu kohta keskmiselt 40.
2017.-2018. a seireperioodil oli rannaprügi hulgas kõige rohkem (66%) plastprahti. (2014.–2015. aastal moodustas plastpraht rannaprügist 54%.) Klaas- ja keraamikaesemete osakaal oli 11%. Metallesemed moodustasid prügikogusest 9%, vahtpast 6%, puidust esemed 5%, paber ja kartong 4%, sünteetilisest kummist esemed 3%, tekstiil 2%, muust materjalist esemed või identifitseerimatud fragmendid 2% ja orgaanilised jäätmed 2%.
Kõige rohkem vedeles rannas plastist pudelikorke ja kaasi (13,8% rannaprügist) ning toidupakendeid (10,4%).
Võrreldes teiste Läänemere-äärse.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on beach pollution in Estonia, presenting statistics and composition of waste. Although it lacks educational standards and coherence, it introduces relevant concepts. The content is somewhat disorganized, but it offers valuable insights into environmental issues. The language and concepts may be suitable for upper grade school levels.

Educational score: 3