Majanduslepingud
Eesti ja Leedu kaubandussuhteid reguleerib alates 1. maist 2004. a., mil nii Eesti kui Leedu said Euroopa Liidu liikmeteks, EL õigustik. Sellest kuupäevast alates lõppes vabakaubanduslepingute kehtivus, mille alusel varasemalt toimus kaubavahetus Eesti, Läti ja Leedu vahel. Peale 1. maid 2004. a. jäid kehtima alltoodud Eesti ja Leedu ning kolmepoolselt Eesti, Läti ja Leedu vahel sõlmitud lepingud.
Kahepoolsed lepingud (Eesti-Leedu):
Eesti ja Leedu vaheline tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise leping – jõustus 08.02.2006
Eesti ja Leedu vaheline lennundusalane kokkulepe – jõustus 05.09.1995
Eesti ja Leedu vaheline investeeringute kaitse ja vastastikuse soodustamise leping – jõustus 20.06.1996
Kolmepoolsed lepingud (Eesti-Läti-Leedu):
Balti ühistransiidi protseduuri kokkulepe – jõustus 01.06.1999
Kaubandusliku meresõidu kokkulepe – jõustus 19.01.2000
Turismikoostöö kokkulepe – jõustus 26.06.2002
Kaubavahetus
Kaubavahetus Leeduga hõlmab 2013. a koondandmete põhjal 7,5% Eesti kaubavahetusest (6. kaubavahetuspartner).
2013. a tulemuste põhjal oli Eesti kaupade eksport Leetu 717,4 miljonit eurot, aastane kasv 8%. Selle näitajaga oli Leedu Eestile suuruselt viies eksporditurg (5,8 % koguekspordist).
Impordi lähteriikidest oli Leedu samuti viiendal kohal (8,9% koguimpordist). Leedu import Eestisse moodustas ligi 1,2 mld eurot, aastane 3%.
Olulisemad ekspordiartiklid Leetu 2013 (% kogusummast):
• masinad ja seadmed .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Majanduslepingud
Eesti ja Leedu kaubandussuhteid reguleerib alates 1. maist 2004. a., mil nii Eesti kui Leedu said Euroopa Liidu liikmeteks, EL õigustik. Sellest kuupäevast alates lõppes vabakaubanduslepingute kehtivus, mille alusel varasemalt toimus kaubavahetus Eesti, Läti ja Leedu vahel. Peale 1. maid 2004. a. jäid kehtima alltoodud Eesti ja Leedu ning kolmepoolselt Eesti, Läti ja Leedu vahel sõlmitud lepingud.
Kahepoolsed lepingud (Eesti-Leedu):
Eesti ja Leedu vaheline tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise leping – jõustus 08.02.2006
Eesti ja Leedu vaheline lennundusalane kokkulepe – jõustus 05.09.1995
Eesti ja Leedu vaheline investeeringute kaitse ja vastastikuse soodustamise leping – jõustus 20.06.1996
Kolmepoolsed lepingud (Eesti-Läti-Leedu):
Balti ühistransiidi protseduuri kokkulepe – jõustus 01.06.1999
Kaubandusliku meresõidu kokkulepe – jõustus 19.01.2000
Turismikoostöö kokkulepe – jõustus 26.06.2002
Kaubavahetus
Kaubavahetus Leeduga hõlmab 2013. a koondandmete põhjal 7,5% Eesti kaubavahetusest (6. kaubavahetuspartner).
2013. a tulemuste põhjal oli Eesti kaupade eksport Leetu 717,4 miljonit eurot, aastane kasv 8%. Selle näitajaga oli Leedu Eestile suuruselt viies eksporditurg (5,8 % koguekspordist).
Impordi lähteriikidest oli Leedu samuti viiendal kohal (8,9% koguimpordist). Leedu import Eestisse moodustas ligi 1,2 mld eurot, aastane 3%.
Olulisemad ekspordiartiklid Leetu 2013 (% kogusummast):
• masinad ja seadmed .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides detailed information about trade agreements and economic relations between Estonia and Lithuania, but it lacks coherence and clarity for educational purposes, particularly for primary school to grade school levels. The content is more suited for advanced or specialized studies due to its complex nature and the absence of educational exercises or solutions.

Educational score: 2