Kui mõni oma võistlusgraafikut uuriv (mees)pallimängija - kama kaks kas võrk-, korv, jalg- või käsipallur - jälle ahastab, et nädalas tuleb pidada kaks või koguni kolm mängu, siis lohutagu end teadmisega: võrgunaiste Balti liiga kõrval on selline tempo naljategu!
Isegi kossumeeste EM-valikturniiri graafik (10 mängu 28 päeva jooksul) on selles võrdluses köki-möki. Naiste Balti liigas kasutatakse tänavu turniiride süsteemi, kus Eesti klubid võõrustavad ühel turniiril nelja Läti klubi, järgmisel nelja Leedu klubi, siis sõidavad ise mõlemale külla. Lisaks võetakse arvesse omavahelisi mänge Eesti meistrivõistlustel. Kokku osaleb iga klubi neljal turniiril, kuus või kaheksa esimest pääseb ka finaalturniirile.
Praktikas näeb asi välja nii, et reedest pühapäevani tuleb pidada neli mängu. Võtame ette näiteks nädalavahetusel Pärnus peetud turniiri ajakava, kui Eesti klubid mängisid lätlannadega. TÜ/Eeden pidas ühe mängu reedel algusega 19.00, kaks laupäeval (10.00 ja 17.00) ja ühe päevapäeval (10.00). Muide, mõlemad laupäevased mängud venisid viiegeimiliseks, kuid vaprad tartlannad teenisid siiski neli võitu.
See jutt on mõeldud sportlastele (teadmiseks, et ka nii tehakse ja saadakse hakkama), mitte aga võistluste korraldajatele malli võtmiseks. Sest ega selline olukord normaalne ole.
Tartu naistega peaaegu sama kadalipu läbi teinud ja samuti neli võitu teeninud Pärnu naiskonna juhendaja Andrei Ojamets nimetab süsteemi "ekstreemspordiks". "Sedasi suureneb oluliselt traumaoht," toob ta .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kui mõni oma võistlusgraafikut uuriv (mees)pallimängija - kama kaks kas võrk-, korv, jalg- või käsipallur - jälle ahastab, et nädalas tuleb pidada kaks või koguni kolm mängu, siis lohutagu end teadmisega: võrgunaiste Balti liiga kõrval on selline tempo naljategu!
Isegi kossumeeste EM-valikturniiri graafik (10 mängu 28 päeva jooksul) on selles võrdluses köki-möki. Naiste Balti liigas kasutatakse tänavu turniiride süsteemi, kus Eesti klubid võõrustavad ühel turniiril nelja Läti klubi, järgmisel nelja Leedu klubi, siis sõidavad ise mõlemale külla. Lisaks võetakse arvesse omavahelisi mänge Eesti meistrivõistlustel. Kokku osaleb iga klubi neljal turniiril, kuus või kaheksa esimest pääseb ka finaalturniirile.
Praktikas näeb asi välja nii, et reedest pühapäevani tuleb pidada neli mängu. Võtame ette näiteks nädalavahetusel Pärnus peetud turniiri ajakava, kui Eesti klubid mängisid lätlannadega. TÜ/Eeden pidas ühe mängu reedel algusega 19.00, kaks laupäeval (10.00 ja 17.00) ja ühe päevapäeval (10.00). Muide, mõlemad laupäevased mängud venisid viiegeimiliseks, kuid vaprad tartlannad teenisid siiski neli võitu.
See jutt on mõeldud sportlastele (teadmiseks, et ka nii tehakse ja saadakse hakkama), mitte aga võistluste korraldajatele malli võtmiseks. Sest ega selline olukord normaalne ole.
Tartu naistega peaaegu sama kadalipu läbi teinud ja samuti neli võitu teeninud Pärnu naiskonna juhendaja Andrei Ojamets nimetab süsteemi "ekstreemspordiks". "Sedasi suureneb oluliselt traumaoht," toob ta .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it discusses sports scheduling and does not introduce key concepts relevant to school curricula. The content is not coherent or focused on educational topics, and the writing style is informal. The extract is more suitable for sports enthusiasts than students.

Educational score: 1