Aastaid Tallinna lahe kaiservadelt erinevaid kalu püüdnud Taavi Valter, tuntud ka kui Kalamees25, jagab lugejaga oma kogemusi siia- ja räimepüügist.
SIIG. Nagu kultusfilmis öeldi – „armastan Sind nagu siiakala“. Jah, kellele ei meeldiks pühapäevahommikune tee või kohv, mille kõrvale haugata võisaia värske siiaga.
Arvatakse, et siiga peaks püüdma vaid teatud udupeente rakendustega. Tegelikult leiab Tallinna lahe kallastelt piisavalt kalamehi, kes oma tsaariaegsete ritvade, Nevskaja ketastega ning „pesunööriga“ pealiinil edukalt siiga nopivad.
Üldiselt on siiakala püük kevadine ja sügisene tegevus ning veetemperatuur võiks jääda 8 ja 14 soojakraadi vahele, siis tuleb siig rannikuvetesse toituma. Siig eelistab kividest vaba ja liivast merepõhja. Võttu soodustab pigem väike laine kui täiesti tüüne meri ning tuule suund võiks olla merelt. Loomulikult saab nii siiga kui „punast“ kala püüda ka paadist.
Peamiselt püütakse siiga põhjaõngega. Mõistlik on kasutada feeder-tüüpi ritva või mõnd analoogi. Ridva ots võiks olla üsna tundlik, kuid see pole kindlasti rusikareegel. Pealiinina kasutan mitte jämedamat kui 0,30 mm tamiili või 0,20 mm nööri (tumedam toon), lips(ud) 30–40 cm ja 0,16–0,20 mm tamiilist. Ühele rakendusele võib panna kaks lipsu või klassikalise ühe pikema (70 cm) lipsu. Konks võiks olla pika säärega baitholder-tüüpi (peenike ja kidadega säärel) nr 8. Tinaraskusena tuleks kasutada libisevat tina. Kui rakendus on vette heidetud, siis tuleks pealiin jätta lõdvaks, nii jääb .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Aastaid Tallinna lahe kaiservadelt erinevaid kalu püüdnud Taavi Valter, tuntud ka kui Kalamees25, jagab lugejaga oma kogemusi siia- ja räimepüügist.
SIIG. Nagu kultusfilmis öeldi – „armastan Sind nagu siiakala“. Jah, kellele ei meeldiks pühapäevahommikune tee või kohv, mille kõrvale haugata võisaia värske siiaga.
Arvatakse, et siiga peaks püüdma vaid teatud udupeente rakendustega. Tegelikult leiab Tallinna lahe kallastelt piisavalt kalamehi, kes oma tsaariaegsete ritvade, Nevskaja ketastega ning „pesunööriga“ pealiinil edukalt siiga nopivad.
Üldiselt on siiakala püük kevadine ja sügisene tegevus ning veetemperatuur võiks jääda 8 ja 14 soojakraadi vahele, siis tuleb siig rannikuvetesse toituma. Siig eelistab kividest vaba ja liivast merepõhja. Võttu soodustab pigem väike laine kui täiesti tüüne meri ning tuule suund võiks olla merelt. Loomulikult saab nii siiga kui „punast“ kala püüda ka paadist.
Peamiselt püütakse siiga põhjaõngega. Mõistlik on kasutada feeder-tüüpi ritva või mõnd analoogi. Ridva ots võiks olla üsna tundlik, kuid see pole kindlasti rusikareegel. Pealiinina kasutan mitte jämedamat kui 0,30 mm tamiili või 0,20 mm nööri (tumedam toon), lips(ud) 30–40 cm ja 0,16–0,20 mm tamiilist. Ühele rakendusele võib panna kaks lipsu või klassikalise ühe pikema (70 cm) lipsu. Konks võiks olla pika säärega baitholder-tüüpi (peenike ja kidadega säärel) nr 8. Tinaraskusena tuleks kasutada libisevat tina. Kui rakendus on vette heidetud, siis tuleks pealiin jätta lõdvaks, nii jääb .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about fishing for a specific type of fish, including environmental conditions and equipment. However, it lacks coherence, clarity, and relevance to educational standards, and includes colloquial language and personal anecdotes. The content is not comprehensive or well-structured for educational purposes.

Educational score: 1