Viimane jääaeg tõi Maavalda lõpmata palju eri värvi ja koostisega rändkive. Kui kymmekonna aastatuhande eest jõudsid siia meie esivanemad, olid kivid end juba sisse seadnud. Kohati oli maa tihedalt kivikylvidega kaetud, siin-seal kõrgusid lagedatel väljadel hiigelsuured kaljurahnud.
Inimene pidi õppima koos kividega elama. Võimalik, et meie esimesed pyhapaigad olidki kivid ja kõrgendikud. Näiteks sarnastel Saamimaa maastikel lagedate tundrute tippudel kõrguvad kivist seidad on siiani saamide pyhapaikadeks, kirjutas Ahto Kaasik põimukuu Maakodus.
Sedamööda, kuidas Maavald kasvas puudesse ja tekkisid meile tuntud hiied, said osadest kividest hiiekivid.
Kas pyhal kivil on lohud?
Eestis on teada ligikaudu 500 pyhaks peetud kivi. Tavaliselt pole inimene neid kuidagi muutnud. Näib, et kividegi puhul kehtib yldine pyhapaikade puutumatuse nõue. Päris paljudel pyhadel kividel leidub looduslikke syvendeid, millesse koguneb vesi ja mida on peetud kitse, Kalevi, Tõllu, Vanapagana või mõne muu olendi jälgedeks. Yksikutel kividel leidub suuri ymaraid lohke, mida sageli on nimetatud vaeslapse või orja istumisasemeks. Näiteks Tartu Toomemäel või Helme Lossimägedes võib selliseid näha. Umbes tosinal pyhal kivil on teada väikesi ymaraid lohukesi.
Sageli peetakse ekslikult ohvrikiviks lohukivi ehk väikeselohulist kultusekivi. 3 – 10 cm läbimõõduga ja mõne cm sygavusi lohukesi võib kivil olla sadu ja mõnikord asuvad need isegi kivi pystisel kyljel. Kuid enam kui 1700 lohukivi hulgas on pyhaks pe.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Viimane jääaeg tõi Maavalda lõpmata palju eri värvi ja koostisega rändkive. Kui kymmekonna aastatuhande eest jõudsid siia meie esivanemad, olid kivid end juba sisse seadnud. Kohati oli maa tihedalt kivikylvidega kaetud, siin-seal kõrgusid lagedatel väljadel hiigelsuured kaljurahnud.
Inimene pidi õppima koos kividega elama. Võimalik, et meie esimesed pyhapaigad olidki kivid ja kõrgendikud. Näiteks sarnastel Saamimaa maastikel lagedate tundrute tippudel kõrguvad kivist seidad on siiani saamide pyhapaikadeks, kirjutas Ahto Kaasik põimukuu Maakodus.
Sedamööda, kuidas Maavald kasvas puudesse ja tekkisid meile tuntud hiied, said osadest kividest hiiekivid.
Kas pyhal kivil on lohud?
Eestis on teada ligikaudu 500 pyhaks peetud kivi. Tavaliselt pole inimene neid kuidagi muutnud. Näib, et kividegi puhul kehtib yldine pyhapaikade puutumatuse nõue. Päris paljudel pyhadel kividel leidub looduslikke syvendeid, millesse koguneb vesi ja mida on peetud kitse, Kalevi, Tõllu, Vanapagana või mõne muu olendi jälgedeks. Yksikutel kividel leidub suuri ymaraid lohke, mida sageli on nimetatud vaeslapse või orja istumisasemeks. Näiteks Tartu Toomemäel või Helme Lossimägedes võib selliseid näha. Umbes tosinal pyhal kivil on teada väikesi ymaraid lohukesi.
Sageli peetakse ekslikult ohvrikiviks lohukivi ehk väikeselohulist kultusekivi. 3 – 10 cm läbimõõduga ja mõne cm sygavusi lohukesi võib kivil olla sadu ja mõnikord asuvad need isegi kivi pystisel kyljel. Kuid enam kui 1700 lohukivi hulgas on pyhaks pe.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about sacred stones in Estonia, their formation, and cultural significance. It introduces relevant concepts, such as the adaptation of humans to their environment and the importance of natural landmarks in ancient cultures. The text is coherent and suitable for educational use, particularly for primary school levels, with minimal irrelevant information.

Educational score: 4