Muinasaegse eestlase hambakivi on TÜ teadlastele rikas infoallikas
See, et muinasaegne eestlane armastas hobuseliha süüa, on üsna tõenäoline, kuid ootab veel kinnitust Tartu Ülikooli teadlaste grupilt Archemy, kus on oma jõud ühendanud arheoloogid ja keemikud. Mõlema proovi- ja analüüsimeetodeid kombineerides uuritakse esivanemate toitumisharjumusi.
"Kui toimuvad arheoloogilised kaevamised, siis kaevatakse üles mingid esemed, näiteks keraamikakillud, loomaluud, inimesed, ja seda me kõike uurimegi," selgitas Archemy uurimisgrupi arheoloog Sandra Sammler.
Näiteks seda, et meie esivanemate toidulauale kuulus hulgaliselt kala, kinnitavad tuhandete aastate vanused savipottide killud.
"Keraamika sisse jäävad molekulid, mida saab pärast uurida. /---/ Neisse jääb signaal keemilisest elemendist ja seda saab mitu tuhat aastat hiljem veel uurida, teha erinevaid analüüse ja siis teada saada, milline võib kogu protsentuaalselt olla, või – kui me räägime orgaanilistest ühenditest – mis rasva on söödud," selgitas Sammler.
Rääkides sellest, miks sellist asja on vaja üldse uurida, selgitas ta, et see puudutab meie kui eestlaste identiteeti ja selle uurimisel aitavad kaasa ka loodusteaduslikud meetodid.
Sammler ütles, et tavaliselt kulub füüsilise proovi võtmise hetkest tulemuse saamiseni umbes kuu aega.
Lisaks luudele ja potikildudele on aga veel üks rikas infoallikas – nimelt hambakivi. Hambakivi ei ütle teadlastele mitte ainult seda, mida konkreetne inimene võis süüa, vaid ka seda, mis oli .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Muinasaegse eestlase hambakivi on TÜ teadlastele rikas infoallikas
See, et muinasaegne eestlane armastas hobuseliha süüa, on üsna tõenäoline, kuid ootab veel kinnitust Tartu Ülikooli teadlaste grupilt Archemy, kus on oma jõud ühendanud arheoloogid ja keemikud. Mõlema proovi- ja analüüsimeetodeid kombineerides uuritakse esivanemate toitumisharjumusi.
"Kui toimuvad arheoloogilised kaevamised, siis kaevatakse üles mingid esemed, näiteks keraamikakillud, loomaluud, inimesed, ja seda me kõike uurimegi," selgitas Archemy uurimisgrupi arheoloog Sandra Sammler.
Näiteks seda, et meie esivanemate toidulauale kuulus hulgaliselt kala, kinnitavad tuhandete aastate vanused savipottide killud.
"Keraamika sisse jäävad molekulid, mida saab pärast uurida. /---/ Neisse jääb signaal keemilisest elemendist ja seda saab mitu tuhat aastat hiljem veel uurida, teha erinevaid analüüse ja siis teada saada, milline võib kogu protsentuaalselt olla, või – kui me räägime orgaanilistest ühenditest – mis rasva on söödud," selgitas Sammler.
Rääkides sellest, miks sellist asja on vaja üldse uurida, selgitas ta, et see puudutab meie kui eestlaste identiteeti ja selle uurimisel aitavad kaasa ka loodusteaduslikud meetodid.
Sammler ütles, et tavaliselt kulub füüsilise proovi võtmise hetkest tulemuse saamiseni umbes kuu aega.
Lisaks luudele ja potikildudele on aga veel üks rikas infoallikas – nimelt hambakivi. Hambakivi ei ütle teadlastele mitte ainult seda, mida konkreetne inimene võis süüa, vaid ka seda, mis oli .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on archaeological research and its methods, introducing concepts relevant to educational topics. However, it lacks coherence, clarity, and comprehensive content suitable for structured learning. The language used is not overly complex, but the subject matter may be more suited to higher education levels due to the specificity of archaeological and chemical analysis techniques.

Educational score: 2