Heli Reimann: mõeldes empaatiaruumist
Heli Reimann leiab oma kommentaaris, et me võiksime selles väärtuste kriisis vaevlevas ühiskonnas alustada muutuste tegemist iseenda märkamisest.
Sattusin hiljuti üle lugema kolme aasta tagust uuringut, mille tulemusel oli koostatud järjestus 63 erineva maa elanike empaatiavõimelisusest. Selle uuringu kohaselt kuulusid eestlased koos teiste postsotsialistlike riikide elanikega kõige empaatiavõimetumate inimeste hulka.
Tõepoolest võib koos uurimuse läbiviija endaga kahtluse alla seada selle uuringu meetodit ja heita ette lihtsustatud stereotüüpsete arvamuste levitamist, aga kaldun arvama, et tõsiasi eestlaste madalast empaatiavõimest ei vaja ilmtingimata teadusuuringute poolset tõestust.
Lihtsalt vaadakem empaatia vaatenurgast seda, mis toimub hetkel meie ümber avalikus ruumis. Vabandan juba ette nende ees, kelle igapäevase olemise osaks on kaastunne, hoolivus ja empaatia, aga kahjuks domineerivad need käitumismustrid, mis annavad tunnistust pigem nende omaduste puudumisest.
Nimetagem siinkohal näidetena paljuräägitud ärapanemise mentaliteeti, netikommentaariume, mida kasutatakse süljetopsidena oma isikliku viha ja rahulolematuse väljendamiseks, või üldist sallimatust kõige erineva suhtes. Inetu käitumise õigustamiseks kasutatakse sageli klišeelikke "raske elu" narratiive, mille küüsis väidetavalt vaevletakse ja mis olevat kõige kurja juureks.
Nendeks on näiteks lood meie kannatusi täis minevikust mis meid järjepanu kummitab ja ei lase end.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Heli Reimann: mõeldes empaatiaruumist
Heli Reimann leiab oma kommentaaris, et me võiksime selles väärtuste kriisis vaevlevas ühiskonnas alustada muutuste tegemist iseenda märkamisest.
Sattusin hiljuti üle lugema kolme aasta tagust uuringut, mille tulemusel oli koostatud järjestus 63 erineva maa elanike empaatiavõimelisusest. Selle uuringu kohaselt kuulusid eestlased koos teiste postsotsialistlike riikide elanikega kõige empaatiavõimetumate inimeste hulka.
Tõepoolest võib koos uurimuse läbiviija endaga kahtluse alla seada selle uuringu meetodit ja heita ette lihtsustatud stereotüüpsete arvamuste levitamist, aga kaldun arvama, et tõsiasi eestlaste madalast empaatiavõimest ei vaja ilmtingimata teadusuuringute poolset tõestust.
Lihtsalt vaadakem empaatia vaatenurgast seda, mis toimub hetkel meie ümber avalikus ruumis. Vabandan juba ette nende ees, kelle igapäevase olemise osaks on kaastunne, hoolivus ja empaatia, aga kahjuks domineerivad need käitumismustrid, mis annavad tunnistust pigem nende omaduste puudumisest.
Nimetagem siinkohal näidetena paljuräägitud ärapanemise mentaliteeti, netikommentaariume, mida kasutatakse süljetopsidena oma isikliku viha ja rahulolematuse väljendamiseks, või üldist sallimatust kõige erineva suhtes. Inetu käitumise õigustamiseks kasutatakse sageli klišeelikke "raske elu" narratiive, mille küüsis väidetavalt vaevletakse ja mis olevat kõige kurja juureks.
Nendeks on näiteks lood meie kannatusi täis minevikust mis meid järjepanu kummitab ja ei lase end.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses empathy and its lack in Estonian society, referencing a study and providing examples from public behavior. While it introduces a relevant topic, the text lacks coherence, structure, and educational content suitable for primary or grade school levels. It seems more like an opinion piece, making it less valuable for educational purposes.

Educational score: 2