Vahelduvpinge
Vahelduvpinge on perioodiliselt muutuva polaarsusega pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge.
Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus u, efektiivväärtus U ja amplituudväärtus Um. Siinuspinge efektiivväärtus: U = .
Elektrivõrgu vahelduvpinged[muuda | redigeeri lähteteksti]
Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012.[1]
Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel). Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V.
Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230 V ±10 % on võrgupinge piirid 207 V kuni 253 V. Pinge amplituudväärtus on korda suurem, seega kuni 325 V.
Vana, enne 1960ndaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud[2] 3×220V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna linnaosas, näiteks kesklinnas ja vanalinnas, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas.[3] Üleminekul 3×220 V süsteemilt 230/400 V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi.
Viited[muuda | redigeeri lähteteksti]
- ↑ “Eesti standard ; EVS-EN 60038:2012“, CENELECi standardpinged, Eesti Standardikeskus, 2012
- ↑ Karoliina Vasli:Tallinnas on üle 10 000 elamise, kus vana pingesüsteemi .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vahelduvpinge
Vahelduvpinge on perioodiliselt muutuva polaarsusega pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge.
Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus u, efektiivväärtus U ja amplituudväärtus Um. Siinuspinge efektiivväärtus: U = .
Elektrivõrgu vahelduvpinged[muuda | redigeeri lähteteksti]
Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012.[1]
Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel). Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V.
Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230 V ±10 % on võrgupinge piirid 207 V kuni 253 V. Pinge amplituudväärtus on korda suurem, seega kuni 325 V.
Vana, enne 1960ndaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud[2] 3×220V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna linnaosas, näiteks kesklinnas ja vanalinnas, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas.[3] Üleminekul 3×220 V süsteemilt 230/400 V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi.
Viited[muuda | redigeeri lähteteksti]
- ↑ “Eesti standard ; EVS-EN 60038:2012“, CENELECi standardpinged, Eesti Standardikeskus, 2012
- ↑ Karoliina Vasli:Tallinnas on üle 10 000 elamise, kus vana pingesüsteemi .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides detailed information on alternating voltage, its characteristics, and standards in electrical networks, which is relevant to educational topics in physics or engineering. However, the content is highly technical and may not be suitable for primary school or lower grade school levels due to its complexity. It lacks exercises, solutions, and a clear introductory style, limiting its educational value for younger students.

Educational score: 3