Kuidas teed ühtäkki nii libedaks läksid? Teeilmakeskus selgitab: üle Eesti liigub jäätuv udu
Teeilmakeskus selgitab, kuidas täpsemalt teed ja tänavad nii libedaks on muutunud.
"Juba eile liikus jäätuv udu Lõuna-Soomes ning varahommikuks jõudis see ka Eestisse," teatas Teeilmakeskus. "Udu tekib, kui õhutemperatuur ja kastepunktitemperatuur on võrdsed. Kastepunktitemperatuur on temperatuur, milleni õhku peab jahutama, et niiskus hakkaks kondenseeruma. Talvel näitab kastepunktitemperatuur suurust, milleni õhk jahtub. Talvel päike ei soojenda õhku nii, nagu suvel, maapind jahtub soojuse eraldumisel kosmosesse. Seega, kui pole kaitsvat pilvekihti, jahtub õhk kastepunktitemperatuurini, seejärel aga niiskus kondenseerub, tekivad udu ja pilved. Kuna aga tekkinud uduvihm sajab madalatest pilvedest, ei ole seda näha radaripildil. Eriti ohtlik on see, kui teetemperatuurid on miinuskraadides.
Kui vaadata eilseid satelliidipilte, näeme et öösel liikusid meie kohale pilved läänest, haarates kaasa ka lahtisest merest sooja ja niiskemat õhku, seega hommikul tekkis selline situatsioon, mitme ilmafaktori koosmõjul. Libedus oleks olnud ennetatav õigeaegse tegutsemisega. Õhutemperatuur ja kastepunktitemperatuur ei ristu momentaalselt, vaid kogu protsess tekib ikkagi teatud ajaperioodi jooksul ning sellele on võimalik reageerida ka ennetavat libedusetõrjet teostades. Kindlasti abistab teeilmakeskus kõiki teehooldajaid, kes meiega koostööd teevad, et libedus ei pääseks üllatama.".
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuidas teed ühtäkki nii libedaks läksid? Teeilmakeskus selgitab: üle Eesti liigub jäätuv udu
Teeilmakeskus selgitab, kuidas täpsemalt teed ja tänavad nii libedaks on muutunud.
"Juba eile liikus jäätuv udu Lõuna-Soomes ning varahommikuks jõudis see ka Eestisse," teatas Teeilmakeskus. "Udu tekib, kui õhutemperatuur ja kastepunktitemperatuur on võrdsed. Kastepunktitemperatuur on temperatuur, milleni õhku peab jahutama, et niiskus hakkaks kondenseeruma. Talvel näitab kastepunktitemperatuur suurust, milleni õhk jahtub. Talvel päike ei soojenda õhku nii, nagu suvel, maapind jahtub soojuse eraldumisel kosmosesse. Seega, kui pole kaitsvat pilvekihti, jahtub õhk kastepunktitemperatuurini, seejärel aga niiskus kondenseerub, tekivad udu ja pilved. Kuna aga tekkinud uduvihm sajab madalatest pilvedest, ei ole seda näha radaripildil. Eriti ohtlik on see, kui teetemperatuurid on miinuskraadides.
Kui vaadata eilseid satelliidipilte, näeme et öösel liikusid meie kohale pilved läänest, haarates kaasa ka lahtisest merest sooja ja niiskemat õhku, seega hommikul tekkis selline situatsioon, mitme ilmafaktori koosmõjul. Libedus oleks olnud ennetatav õigeaegse tegutsemisega. Õhutemperatuur ja kastepunktitemperatuur ei ristu momentaalselt, vaid kogu protsess tekib ikkagi teatud ajaperioodi jooksul ning sellele on võimalik reageerida ka ennetavat libedusetõrjet teostades. Kindlasti abistab teeilmakeskus kõiki teehooldajaid, kes meiega koostööd teevad, et libedus ei pääseks üllatama.".
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on weather conditions, specifically the formation of freezing fog and its impact on road conditions. It introduces relevant concepts and explains them in a coherent manner, making it suitable for educational use. However, the language and content may be more suitable for upper grade school levels due to the complexity of the subject matter and terminology used.

Educational score: 4