Viimasel ajal kõn
eldakse
palju funktsionaalsest kirjaoskusest. Selle all peetakse silmas
kirjalike tekstide sisulist mõistmist, kasutamist ja (õigesti)
hindamist; selle puudumisel on suur oht, et inimene jääb ilma eluks
vajalikest teadmistest ja kogemustest ning tema sotsiaalne suhtlemine on
tõsiselt pärsitud.
Samal
ajal, kui Eesti elanikkonna hulgas on formaalne kirjaoskus peaaegu
sajaprotsendiline, puudub sellekohaste uuringute põhjal
märkimisväärsel osal nii meie noortest kui täiskasvanutest just nimelt
rahuldav funktsionaalne kirjaoskus.
Ent
aeg-ajalt kohtume ka elementaarse kirja- (või lugemis-) oskuse
puudumisega. Üheks taoliseks, nii funktsionaalse kui formaalse
kirjaoskuse äärmist nõrkust iseloomustavaks näiteks võib lugeda
hiljutise kirjavahetuse Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks
esindaja Varro Vooglaidi ning Eesti Vabariigi soolise võrdõiguslikkuse
ja võrdse kohtlemise voliniku Mari-Liis Sepperi vahel (vt siit
).
Varro
Vooglaid kutsus Mari-Liis Sepperit osalema avalikul debatil
kooseluseaduse üle, sõnastades järgmised võimalikud väitlusteemad:
1. Kas kooseluseaduse vastuvõtmist nõuab Eestilt rahvusvaheline õigus, EL-i õigus või põhiseadus?
2. Kas kooseluseaduse vastuvõtmata jätmine on käsitletav diskrimineerimisena?
3.
Kas kooseluseaduse vastuvõtmine mõjutab üksnes oma kooselu
registreerimisest huvitatud inimeste või ka teiste inimeste õigusi ja
vabadusi?
4. Milles seisneb seksuaalvähemuste «õiguste pisendamine», mis peaks Teie hinnangul olema karistat.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Viimasel ajal kõn
eldakse
palju funktsionaalsest kirjaoskusest. Selle all peetakse silmas
kirjalike tekstide sisulist mõistmist, kasutamist ja (õigesti)
hindamist; selle puudumisel on suur oht, et inimene jääb ilma eluks
vajalikest teadmistest ja kogemustest ning tema sotsiaalne suhtlemine on
tõsiselt pärsitud.
Samal
ajal, kui Eesti elanikkonna hulgas on formaalne kirjaoskus peaaegu
sajaprotsendiline, puudub sellekohaste uuringute põhjal
märkimisväärsel osal nii meie noortest kui täiskasvanutest just nimelt
rahuldav funktsionaalne kirjaoskus.
Ent
aeg-ajalt kohtume ka elementaarse kirja- (või lugemis-) oskuse
puudumisega. Üheks taoliseks, nii funktsionaalse kui formaalse
kirjaoskuse äärmist nõrkust iseloomustavaks näiteks võib lugeda
hiljutise kirjavahetuse Sihtasutuse Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks
esindaja Varro Vooglaidi ning Eesti Vabariigi soolise võrdõiguslikkuse
ja võrdse kohtlemise voliniku Mari-Liis Sepperi vahel (vt siit
).
Varro
Vooglaid kutsus Mari-Liis Sepperit osalema avalikul debatil
kooseluseaduse üle, sõnastades järgmised võimalikud väitlusteemad:
1. Kas kooseluseaduse vastuvõtmist nõuab Eestilt rahvusvaheline õigus, EL-i õigus või põhiseadus?
2. Kas kooseluseaduse vastuvõtmata jätmine on käsitletav diskrimineerimisena?
3.
Kas kooseluseaduse vastuvõtmine mõjutab üksnes oma kooselu
registreerimisest huvitatud inimeste või ka teiste inimeste õigusi ja
vabadusi?
4. Milles seisneb seksuaalvähemuste «õiguste pisendamine», mis peaks Teie hinnangul olema karistat.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses functional literacy and its importance, but it is written in Estonian and appears to focus on a specific social issue, making it less universally relevant for educational purposes. The content is coherent but may not be suitable for primary or grade school levels due to its complexity and specific context.

Educational score: 2