Kogukond on partner kohaliku elu korraldamisel
Veebruari lõpus esitlesid Linnalabor ja külaliikumine Kodukant uuringut „Eesti kogukondade hetkeseis“.
Uuringuga püüti esimest korda välja selgitada geograafilisi kogukondi – nende toimimist, ülesehitust ja tegutsemise takistusi. Uuriti ka, mida riik neilt ootab, sest riigi ootused on kasvanud koos kogukondade suureneva populaarsusega. Kohalik kogukond võiks tegelda turvalisuse ja päästega, miks mitte ka vanurite hoolduse ja lairiba interneti küladesse viimisega. Kuid kas nad suudavad neid ootusi täita? Ja kas nad üldse tahavad?
Uuringu esitlusele järgnenud arutelul nende teemade üle mõtisklesimegi. Sõna said kogukonnasfääris teotsevad inimesed: Andrus Saliste Muraste külaseltsist, Triin Lääne Tartumaa arendusseltsist (sealne Leaderi tegevusrühm), Saue vallavanem Andres Laisk ja Marten Lauri siseministeeriumist. Vestlust vedasid uuringu korraldajad Peeter Vihma ja Madle Lippus. Täismahus uuringuaruande leiate Linnalabori veebilehelt.
Kogukonda mõistetakse mitut moodi
Madle Lippus: Alustada tuleks mõistest. Mida te silmas peate, kui räägite kohalikust kogukonnast? Üks uuringu järeldusi oli, et seda mõistetakse väga erinevalt ning mulle tundub, et teie praktikutena võiksite neid erinevusi päris hästi tunda. Alustuseks toon välja n-ö definitsiooni, milleni kogukondade minapilti uurides jõudsime: kogukond on ühe küla piires tegutsev ühendus, mille liikmeid ühendavad ühised eesmärgid ja väärtused. Vähem oluline on avatus uutele liikme.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kogukond on partner kohaliku elu korraldamisel
Veebruari lõpus esitlesid Linnalabor ja külaliikumine Kodukant uuringut „Eesti kogukondade hetkeseis“.
Uuringuga püüti esimest korda välja selgitada geograafilisi kogukondi – nende toimimist, ülesehitust ja tegutsemise takistusi. Uuriti ka, mida riik neilt ootab, sest riigi ootused on kasvanud koos kogukondade suureneva populaarsusega. Kohalik kogukond võiks tegelda turvalisuse ja päästega, miks mitte ka vanurite hoolduse ja lairiba interneti küladesse viimisega. Kuid kas nad suudavad neid ootusi täita? Ja kas nad üldse tahavad?
Uuringu esitlusele järgnenud arutelul nende teemade üle mõtisklesimegi. Sõna said kogukonnasfääris teotsevad inimesed: Andrus Saliste Muraste külaseltsist, Triin Lääne Tartumaa arendusseltsist (sealne Leaderi tegevusrühm), Saue vallavanem Andres Laisk ja Marten Lauri siseministeeriumist. Vestlust vedasid uuringu korraldajad Peeter Vihma ja Madle Lippus. Täismahus uuringuaruande leiate Linnalabori veebilehelt.
Kogukonda mõistetakse mitut moodi
Madle Lippus: Alustada tuleks mõistest. Mida te silmas peate, kui räägite kohalikust kogukonnast? Üks uuringu järeldusi oli, et seda mõistetakse väga erinevalt ning mulle tundub, et teie praktikutena võiksite neid erinevusi päris hästi tunda. Alustuseks toon välja n-ö definitsiooni, milleni kogukondade minapilti uurides jõudsime: kogukond on ühe küla piires tegutsev ühendus, mille liikmeid ühendavad ühised eesmärgid ja väärtused. Vähem oluline on avatus uutele liikme.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as community development and social studies, but it is not directly aligned with educational standards and lacks coherence. The text appears to be a transcript of a discussion or presentation, which may not be suitable for structured learning. 

Educational score: 2