Värske statistika näitab, et Eesti kaotab rahvusvahelises konkurentsivõimes ja seda juba teist aastat järjest. Kui eelmisel aastal langesime IMD konkurentsivõime edetabelis 63 riigi seas 30. kohalt 31. kohale, siis tänavu kukkusime edetabelis tervelt 4 kohta ja oleme 35ndad, kirjutab Eesti Tööandjate Keskliidu analüütik Raul Aron.
IMD Eesti raportist nähtub, et positsiooni nõrgendasid põhiliselt tööjõu ja oskustega seonduv, investeeringute maht, aga ka suurenev eelarvedefitsiit.
Pealtnäha poleks ju nagu hullu, oleme ikkagi teiste IMD vaadeldud riikidega võrreldes täitsa tublid keskmised ja maailmas pigem esimeses neljandikus. Eesti ettevõtluskeskkond, haridus- ja elatustase ning üldine konkurentsivõime positsioon on endiselt hea.
Küll aga toovad edetabeli koostajad süvenevate nõrkustena välja, et meie siseturg on väike, kvalifitseeritud tööjõudu on vähe, innovatsioonikultuur on nõrk. Tootmine on Eestis muutunud kalliks ja lisaks on tõusnud rahulolematus valitsuse majanduspoliitikaga.
Ükski neist nõrkustest ei ole uudis ja eraldi võttes polekski probleemid suured, kuid koostoimes söövad need järk-järgult usaldust Eesti vastu ning takistab Eesti inimeste jõukuse ja heaolu kasvatamist. Välisinvestorid jälgivad selliseid edetabeleid väga tähelepanelikult.
Muide ka teises rahvusvahelise konkurentsivõime edetabelis, World Economic Forum’i (WEF) Global Competitiveness Indexis kukkusime eelmisel aastal kaks kohta (seal oleme 140 riigi hulgas 32. kohal). Ka WEF konkurentsivõime raport.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Värske statistika näitab, et Eesti kaotab rahvusvahelises konkurentsivõimes ja seda juba teist aastat järjest. Kui eelmisel aastal langesime IMD konkurentsivõime edetabelis 63 riigi seas 30. kohalt 31. kohale, siis tänavu kukkusime edetabelis tervelt 4 kohta ja oleme 35ndad, kirjutab Eesti Tööandjate Keskliidu analüütik Raul Aron.
IMD Eesti raportist nähtub, et positsiooni nõrgendasid põhiliselt tööjõu ja oskustega seonduv, investeeringute maht, aga ka suurenev eelarvedefitsiit.
Pealtnäha poleks ju nagu hullu, oleme ikkagi teiste IMD vaadeldud riikidega võrreldes täitsa tublid keskmised ja maailmas pigem esimeses neljandikus. Eesti ettevõtluskeskkond, haridus- ja elatustase ning üldine konkurentsivõime positsioon on endiselt hea.
Küll aga toovad edetabeli koostajad süvenevate nõrkustena välja, et meie siseturg on väike, kvalifitseeritud tööjõudu on vähe, innovatsioonikultuur on nõrk. Tootmine on Eestis muutunud kalliks ja lisaks on tõusnud rahulolematus valitsuse majanduspoliitikaga.
Ükski neist nõrkustest ei ole uudis ja eraldi võttes polekski probleemid suured, kuid koostoimes söövad need järk-järgult usaldust Eesti vastu ning takistab Eesti inimeste jõukuse ja heaolu kasvatamist. Välisinvestorid jälgivad selliseid edetabeleid väga tähelepanelikult.
Muide ka teises rahvusvahelise konkurentsivõime edetabelis, World Economic Forum’i (WEF) Global Competitiveness Indexis kukkusime eelmisel aastal kaks kohta (seal oleme 140 riigi hulgas 32. kohal). Ka WEF konkurentsivõime raport.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on economic competitiveness and statistics. It doesn't introduce key concepts suitable for primary or grade school levels, and the content is not coherent or valuable for structured learning. 

Educational score: 1