Uus reaalsus poliitikas: valijad ei tea enam, mille poolt nad on, kuid teavad täpselt mille vastu
Uut selget teooriat politoloogias, mis nüüdseks paljudes Lääne riikides, ka Eestis kujunenud olukorda ja mõnetist poliitilist peata olekut kirjeldaks, veel tekkinud ei ole, rääkis raadio Kuku saates «Neeme Raud. Siin» Tallinna Ülikooli politoloogiaõppejõud Mari-Liis Jakobson.
«Me ei ole jõudnud hangumispunkti, kus tekkiks jälle stabiilsed valijamustrid,» ütles ta.Inimeste valimiskäitumist ei saa enam vaadata sotsioloogiliselt, et on olemas traditsioonilised ühe erakonna valijad ja traditsioonilised teise erakonna valijad, leiab politoloog. «Aga vaadates inimeste meedia tarbimist, vaadates inimeste sotsiaalmajanduslikku positsiooni, me ikkagi suudame juba kirjeldada erinevate erakondade valijaid,» lisas ta.
Lääne meedias laialdast arutlusainet andvat teemat – et tänasel poliitmaastikul on üha enam neid, kes teavad mille vastu nad on, kuid ei oska öelda mille poolt, seega valijate seas levinud negativismi, mida parteid oma kampaaniatega võimendavad, selgitas Jakobson nii: «See on ju tegelikult toimunud kogu aeg. Kui me vaatame läänemaailma poliitikat, siis klassikaliselt on käinud selline asi, mida me nimetame «keskele surumiseks» – et kõik erakonnad püüavad saada kõige mõõdukamaid kesktee valijaid, kes vaatavad, milline erakond pakub rohkem. Tavaliselt võidab siis see erakond, kes suudab kõige rohkem oma toetajaid välja tuua. Ja seepärast tehakse ka negatiivset kampaaniat, et püüd.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Uus reaalsus poliitikas: valijad ei tea enam, mille poolt nad on, kuid teavad täpselt mille vastu
Uut selget teooriat politoloogias, mis nüüdseks paljudes Lääne riikides, ka Eestis kujunenud olukorda ja mõnetist poliitilist peata olekut kirjeldaks, veel tekkinud ei ole, rääkis raadio Kuku saates «Neeme Raud. Siin» Tallinna Ülikooli politoloogiaõppejõud Mari-Liis Jakobson.
«Me ei ole jõudnud hangumispunkti, kus tekkiks jälle stabiilsed valijamustrid,» ütles ta.Inimeste valimiskäitumist ei saa enam vaadata sotsioloogiliselt, et on olemas traditsioonilised ühe erakonna valijad ja traditsioonilised teise erakonna valijad, leiab politoloog. «Aga vaadates inimeste meedia tarbimist, vaadates inimeste sotsiaalmajanduslikku positsiooni, me ikkagi suudame juba kirjeldada erinevate erakondade valijaid,» lisas ta.
Lääne meedias laialdast arutlusainet andvat teemat – et tänasel poliitmaastikul on üha enam neid, kes teavad mille vastu nad on, kuid ei oska öelda mille poolt, seega valijate seas levinud negativismi, mida parteid oma kampaaniatega võimendavad, selgitas Jakobson nii: «See on ju tegelikult toimunud kogu aeg. Kui me vaatame läänemaailma poliitikat, siis klassikaliselt on käinud selline asi, mida me nimetame «keskele surumiseks» – et kõik erakonnad püüavad saada kõige mõõdukamaid kesktee valijaid, kes vaatavad, milline erakond pakub rohkem. Tavaliselt võidab siis see erakond, kes suudab kõige rohkem oma toetajaid välja tuua. Ja seepärast tehakse ka negatiivset kampaaniat, et püüd.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as political science and voter behavior, but it is not directly suitable for primary or grade school levels due to its complex language and concepts. The content is more relevant to advanced students or those interested in political theory. 

Educational score: 2