Kuidas suhtute ideesse, et kõik palgad Eestis võiks olla avalikud? Mida see kaasa tooks?
Täiesti mõeldav – minu teada on nii Soomes kui Rootsis kõigi inimeste aastatulu (sh palgatulu) andmed avalikud ja mingit probleemi sellest pole tekkinud.
Suurim kasu kõigi palkade avalikustamisest oleks see, et ühiskond vaataks peeglisse ning saaks teadlikuks suurest, väga sageli põhjendamatust ja ebaõiglasest ebavõrdsusest, mis Eestis valitseb – täna püütakse ebameeldivat tõde maha salata, sest kui teemat ei käsitleta koos ammendavate faktidega, tehakse lühinägelikult käitudes sageli nägu, et probleemi pole.
Kasu seisneks ka selles, et palgad (ja majandus tervikuna) muutuksid läbipaistvamaks ning ametiühingud saaksid nii töökoha/ettevõtte kui ka sektori tasandil adekvaatse ülevaate palkade olukorrast. Mis on vältimatu eeldus selge ja põhjendatud palgapoliitika kujunemiseks.
Seepärast on hädavajalikud just alampalkade/palgamäärade kokkulepped majandussektorite või tegevusalade tasandil.
Kelle palgad peaksid saama/jääma/olema Eestis tingimata avalikud? Miks?
Täiesti avalikud, näiteks veebis nähtavad, peaksid palgad olema kõigil inimestel, kes saavad palka maksumaksjalt (see tähendab riigi- või kohalikust eelarvest), samuti riigile kuuluvate ettevõtete, sihtasutuste jne juhtidel. Vähemalt ettevõttesiseselt peaksid olema avalikud ka kõigi erasektori töötajate palgad.
Kindlasti pole palkade avalikustamine mingi imerohi, mis lahendaks kõik meie ühiskonna probleemid, aga lisaks eelpool mainitul.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuidas suhtute ideesse, et kõik palgad Eestis võiks olla avalikud? Mida see kaasa tooks?
Täiesti mõeldav – minu teada on nii Soomes kui Rootsis kõigi inimeste aastatulu (sh palgatulu) andmed avalikud ja mingit probleemi sellest pole tekkinud.
Suurim kasu kõigi palkade avalikustamisest oleks see, et ühiskond vaataks peeglisse ning saaks teadlikuks suurest, väga sageli põhjendamatust ja ebaõiglasest ebavõrdsusest, mis Eestis valitseb – täna püütakse ebameeldivat tõde maha salata, sest kui teemat ei käsitleta koos ammendavate faktidega, tehakse lühinägelikult käitudes sageli nägu, et probleemi pole.
Kasu seisneks ka selles, et palgad (ja majandus tervikuna) muutuksid läbipaistvamaks ning ametiühingud saaksid nii töökoha/ettevõtte kui ka sektori tasandil adekvaatse ülevaate palkade olukorrast. Mis on vältimatu eeldus selge ja põhjendatud palgapoliitika kujunemiseks.
Seepärast on hädavajalikud just alampalkade/palgamäärade kokkulepped majandussektorite või tegevusalade tasandil.
Kelle palgad peaksid saama/jääma/olema Eestis tingimata avalikud? Miks?
Täiesti avalikud, näiteks veebis nähtavad, peaksid palgad olema kõigil inimestel, kes saavad palka maksumaksjalt (see tähendab riigi- või kohalikust eelarvest), samuti riigile kuuluvate ettevõtete, sihtasutuste jne juhtidel. Vähemalt ettevõttesiseselt peaksid olema avalikud ka kõigi erasektori töötajate palgad.
Kindlasti pole palkade avalikustamine mingi imerohi, mis lahendaks kõik meie ühiskonna probleemid, aga lisaks eelpool mainitul.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of making all salaries public in Estonia, its potential benefits, and which salaries should be made public. Although it provides some relevant information, it lacks coherence, focus, and structured learning content, making it less suitable for educational purposes, particularly for primary or grade school levels.

Educational score: 1