“Globaliseerumine” on väljend, mida on otsitud Google’st eesti keeles tuhandeid ja tuhandeid kordi. Segadus tekitab teema juures tõsiasi, et sellele pole ühest ja selget definitsiooni. See eristabki ühiskonnateaduseid reaalteadustest: me ei saa nõustuda sajaprotsendiliselt üheainsa definitsiooniga, kuna mõiste sisu võib erinevates kontekstides ja piirkondades tunduvalt muutuda. Globaliseerumist on kasutatud paljude ühiskonnas toimuvate nähtuste seletamiseks, näiteks Araabia kevade käigus tekkinud ülestõusude, tõusvas joones olevate varade ebaühtlase jaotumise ja kolmanda maailma riikides avatud kõnekeskuste põhjendamiseks. Järgnevalt anname erinevaid juhtnööre, kuidas alustada enda jaoks globaliseerumise keerulise mõiste lahti murdmist.
Ära piira end ühe definitsiooniga!
Globalisatsiooni puhul on tegu niivõrd laia ja mitmetahulise nähtusega, mistõttu ära kindlasti hakka seletuste otsimisel end ainult ühe kindla vaatevinkliga piirama. Seda mõistet kasutatakse muuhulgas nii kommunikatsioonis, majanduses, rahvusvahelistes suhetes kui logistikas. Igas konkreetses valdkonnas võib sellel mõistel olla teistest veidi erinev kontekst või tähendus. Siiski võime täheldada viite peamist viisi, kuidas globaliseerumist lahti mõtestatakse: Lääne väärtuste võit maailmas, majanduslik fenomen, ajalooline periood, sotsiaalne ja tehnoloogiline revolutsioon ja kauguste mõõtme kokku tõmbumine.
Ajaloolise perioodi määratlus
Kui mõistad globalisatsiooni kui ajaloolist perioodi, siis võid arvestada, .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: “Globaliseerumine” on väljend, mida on otsitud Google’st eesti keeles tuhandeid ja tuhandeid kordi. Segadus tekitab teema juures tõsiasi, et sellele pole ühest ja selget definitsiooni. See eristabki ühiskonnateaduseid reaalteadustest: me ei saa nõustuda sajaprotsendiliselt üheainsa definitsiooniga, kuna mõiste sisu võib erinevates kontekstides ja piirkondades tunduvalt muutuda. Globaliseerumist on kasutatud paljude ühiskonnas toimuvate nähtuste seletamiseks, näiteks Araabia kevade käigus tekkinud ülestõusude, tõusvas joones olevate varade ebaühtlase jaotumise ja kolmanda maailma riikides avatud kõnekeskuste põhjendamiseks. Järgnevalt anname erinevaid juhtnööre, kuidas alustada enda jaoks globaliseerumise keerulise mõiste lahti murdmist.
Ära piira end ühe definitsiooniga!
Globalisatsiooni puhul on tegu niivõrd laia ja mitmetahulise nähtusega, mistõttu ära kindlasti hakka seletuste otsimisel end ainult ühe kindla vaatevinkliga piirama. Seda mõistet kasutatakse muuhulgas nii kommunikatsioonis, majanduses, rahvusvahelistes suhetes kui logistikas. Igas konkreetses valdkonnas võib sellel mõistel olla teistest veidi erinev kontekst või tähendus. Siiski võime täheldada viite peamist viisi, kuidas globaliseerumist lahti mõtestatakse: Lääne väärtuste võit maailmas, majanduslik fenomen, ajalooline periood, sotsiaalne ja tehnoloogiline revolutsioon ja kauguste mõõtme kokku tõmbumine.
Ajaloolise perioodi määratlus
Kui mõistad globalisatsiooni kui ajaloolist perioodi, siis võid arvestada, .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on globalization, introducing key concepts and offering various perspectives. Although it's coherent and relevant to educational topics, the content may be too complex for primary school students and lacks exercises or solutions. The writing style is clear, but the subject matter is treated in a somewhat advanced manner.

Educational score: 3