Kohus on kolm päeva vanem kui maailm
Viimase aasta jooksul on lõpplahenduseni jõudnud kaks kohtuvaidlust, kus vaagitakse ehitatud keskkonna väärtusi ja seda, kes arhitektuuris-kunstiliste ja esteetiliste küsimuste üle otsustab.
Juriidilised vaidlused ruumi ja elukeskkonna üle jõuavad avalikkuse ette enamasti siis, kui need on seotud juurdepääsu piiramisega, näiteks on keegi omandireformiga tekkinud segaduses ostnud läbipääsutee ning otsustab selle sulgeda või seada tee kasutamisele ebamõistlikud tingimused. Inimesed, kes seni on teed kasutanud koju pääsemiseks, on pantvangis: kas nõustuda tingimustega või kolida ära. (Selliseid lugusid on meie ette ohtralt toonud „Pealtnägija“.) Laiemat huvi pakuvad ka arutelud, mis puudutavad kahe indiviidi huvide ja hüvede kokkupõrget, näiteks see, kas kavandatav hoone halvendab praeguste elanike elukeskkonda või varjab näiteks päevavalgust (tuntuim näide sellisest vaidlusest on kindlasti EKA Tartu mnt hoone saaga). Viimase aasta jooksul on avalikkuseni jõudnud ka kaks kohtulahendit, kus arutletakse ehitatud keskkonna väärtuste üle ja vaagitakse, kes arhitektuuris-kunstiliste ja esteetiliste küsimuste üle otsustama peab. Üks lahend puudutab kultuuriväärtuslikuna muinsuskaitse alla võetud Rapla KEKi administratiivhoonet (1977, arhitekt Toomas Rein), teine Pärnu bussijaama arhitektuurivõistlust. Alljärgnev on ülevaade peamistest kohtus tõstatatud kitsaskohtadest ja sellest, mis lahenduste leidmisel kaalukeeleks sai.
Nõukogude perioodi arhitek.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kohus on kolm päeva vanem kui maailm
Viimase aasta jooksul on lõpplahenduseni jõudnud kaks kohtuvaidlust, kus vaagitakse ehitatud keskkonna väärtusi ja seda, kes arhitektuuris-kunstiliste ja esteetiliste küsimuste üle otsustab.
Juriidilised vaidlused ruumi ja elukeskkonna üle jõuavad avalikkuse ette enamasti siis, kui need on seotud juurdepääsu piiramisega, näiteks on keegi omandireformiga tekkinud segaduses ostnud läbipääsutee ning otsustab selle sulgeda või seada tee kasutamisele ebamõistlikud tingimused. Inimesed, kes seni on teed kasutanud koju pääsemiseks, on pantvangis: kas nõustuda tingimustega või kolida ära. (Selliseid lugusid on meie ette ohtralt toonud „Pealtnägija“.) Laiemat huvi pakuvad ka arutelud, mis puudutavad kahe indiviidi huvide ja hüvede kokkupõrget, näiteks see, kas kavandatav hoone halvendab praeguste elanike elukeskkonda või varjab näiteks päevavalgust (tuntuim näide sellisest vaidlusest on kindlasti EKA Tartu mnt hoone saaga). Viimase aasta jooksul on avalikkuseni jõudnud ka kaks kohtulahendit, kus arutletakse ehitatud keskkonna väärtuste üle ja vaagitakse, kes arhitektuuris-kunstiliste ja esteetiliste küsimuste üle otsustama peab. Üks lahend puudutab kultuuriväärtuslikuna muinsuskaitse alla võetud Rapla KEKi administratiivhoonet (1977, arhitekt Toomas Rein), teine Pärnu bussijaama arhitektuurivõistlust. Alljärgnev on ülevaade peamistest kohtus tõstatatud kitsaskohtadest ja sellest, mis lahenduste leidmisel kaalukeeleks sai.
Nõukogude perioodi arhitek.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school topics, instead focusing on legal disputes and architectural issues in Estonia. The content is not coherent or suitable for young learners, with complex concepts and no clear educational value.

Educational score: 0