TALLINN, 17. mai — Sputnik. Venemaa ei kujuta endast Eesti jaoks füüsilist ohtu, kuid NATO pataljoni kohalolek on igal juhul vajalik, väitis Kersti Kaljulaid intervjuus saksa teleraadiokompanii Deutsche Welle suure vaadatavusega telesaatele "Nemtsova. Intervjuu".
Presidendi hinnangul Venemaa „ei hakkaks ründama NATO-sse kuuluvat riiki". Samal ajal kaitses Kaljulaid NATO pataljoni Eestis paiknemist ja õppusi „Kevadtorm", millest võtab osa ligikaudu 9000 sõjaväelast 13 riigist.
Eesti presidendi sõnul on „meie signaaliks kaitsepositsioon". Kaljulaid rõhutas, et Eesti armee kannab nime Kaitsevägi ning NATO on „kaitseorganisatsioon".
„Siinpool riigipiiri ei kujuta mitte keegi mitte kellegi jaoks ohtu. NATO on usaldusväärne, kui ta tagab mis tahes vaenlase ohjeldamise, kellega on tõenäosus kokku puutuda. Allianss kindlustab edukalt adekvaatse heidutuse 100% juhtudest ja nimelt seetõttu, ma usun, ei tule keegi NATO-t ründama. Ning see annab iseendast selgituse, miks on tingimata tarvis tagada piisav heidutustase kõikide alliansi liikmesriikide territoorimide kaitseks," väitis Kaljulaid.
Moskvast on korduvalt teatatud, et ei olda huvitatud NATO-ga vastasseisu eskaleerimisest — ei Baltikumi piirkonnas ega kus iganes, ja rõhutatud, et Venemaa ei tungi kunagi kallale ühelegi NATO riigile.
Ühtlasi teatas president intervjuus Nemtsovale järjekordselt, et lääneriikide poolt pärast Krimmi Vene Födratsiooniga ühendamist ja Ida-Ukraina konflikti puhkemist kehtestatud sanktsioonid Venemaa suht.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: TALLINN, 17. mai — Sputnik. Venemaa ei kujuta endast Eesti jaoks füüsilist ohtu, kuid NATO pataljoni kohalolek on igal juhul vajalik, väitis Kersti Kaljulaid intervjuus saksa teleraadiokompanii Deutsche Welle suure vaadatavusega telesaatele "Nemtsova. Intervjuu".
Presidendi hinnangul Venemaa „ei hakkaks ründama NATO-sse kuuluvat riiki". Samal ajal kaitses Kaljulaid NATO pataljoni Eestis paiknemist ja õppusi „Kevadtorm", millest võtab osa ligikaudu 9000 sõjaväelast 13 riigist.
Eesti presidendi sõnul on „meie signaaliks kaitsepositsioon". Kaljulaid rõhutas, et Eesti armee kannab nime Kaitsevägi ning NATO on „kaitseorganisatsioon".
„Siinpool riigipiiri ei kujuta mitte keegi mitte kellegi jaoks ohtu. NATO on usaldusväärne, kui ta tagab mis tahes vaenlase ohjeldamise, kellega on tõenäosus kokku puutuda. Allianss kindlustab edukalt adekvaatse heidutuse 100% juhtudest ja nimelt seetõttu, ma usun, ei tule keegi NATO-t ründama. Ning see annab iseendast selgituse, miks on tingimata tarvis tagada piisav heidutustase kõikide alliansi liikmesriikide territoorimide kaitseks," väitis Kaljulaid.
Moskvast on korduvalt teatatud, et ei olda huvitatud NATO-ga vastasseisu eskaleerimisest — ei Baltikumi piirkonnas ega kus iganes, ja rõhutatud, et Venemaa ei tungi kunagi kallale ühelegi NATO riigile.
Ühtlasi teatas president intervjuus Nemtsovale järjekordselt, et lääneriikide poolt pärast Krimmi Vene Födratsiooniga ühendamist ja Ida-Ukraina konflikti puhkemist kehtestatud sanktsioonid Venemaa suht.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational content relevant to primary or grade school curricula, focusing on geopolitical topics and military alliances. It includes complex concepts and terminology unsuitable for young students. The text is coherent but not structured for learning, with no exercises or solutions provided.

Educational score: 1