Linuxi distributsioon
Linuxi (või GNU/Linuxi)) distributsioon (slängis 'distro') on tarkvara kogumik, mis põhineb Linuxi operatsioonisüsteemil. Kuna Linux koosneb suurest hulgast erinevatest tarkvara komponentidest, siis on kasutajal neid kõiki ükshaaval raske installeerida. Distributsioonide autorid muudavad selle ettevõtmise lihtsamaks, levitades kompaktselt suurt hulka tarkvara, mida Linuxi kasutaja võiks tahta kasutada. Enamasti koosnevad distributsioonid vaba tarkvarast, kuid tihti kasutatakse ka mittevaba tarkvara.
Praegu on väljatöötamisel üle 200 Linuxi distributsiooni.
[redigeeri] Distributsioonide loend
- Debian GNU/Linux: Paketipõhiline. Üks suuremaid vabatahtlike poolt arendatav binaarpakettidel põhinev distributsioone. Omab kõige suuremat hulka kompileeritud valmispakette. Toetab suurimat hulka erinevaid riistvaraplatvorme ja on lihtsasti uuendatav. Veidi raskemini installeeritav kui mõni teine Linuxi distro. Sobib kasutajatele kellel on mõningane linuxi kasutamise kogemus. Märkimist vajab ka Ubuntu, populaarseim Debiani derivaat. Lihtsalt paigaldatav, kõik on mahutatud ühele CD-le.
- Ubuntu
- Kubuntu
- Edubuntu
- Estobuntu
- Xubuntu
- Ubuntu Studio
- Gentoo: Lähtekoodipõhiline. Linux mida kasutavad enamasti professionaalid, arendajad. Asjatundjatel sobib ka kodukasutamiseks. Kõik tarkvara saadakse otse tarkvaraloojatelt lähtekoodina ja see kompileeritakse kasutatavas arvutis. Sellise tegevuse tulemusena saadakse konkreetse arvuti jaoks optimiseeritud programmid..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Linuxi distributsioon
Linuxi (või GNU/Linuxi)) distributsioon (slängis 'distro') on tarkvara kogumik, mis põhineb Linuxi operatsioonisüsteemil. Kuna Linux koosneb suurest hulgast erinevatest tarkvara komponentidest, siis on kasutajal neid kõiki ükshaaval raske installeerida. Distributsioonide autorid muudavad selle ettevõtmise lihtsamaks, levitades kompaktselt suurt hulka tarkvara, mida Linuxi kasutaja võiks tahta kasutada. Enamasti koosnevad distributsioonid vaba tarkvarast, kuid tihti kasutatakse ka mittevaba tarkvara.
Praegu on väljatöötamisel üle 200 Linuxi distributsiooni.
[redigeeri] Distributsioonide loend
- Debian GNU/Linux: Paketipõhiline. Üks suuremaid vabatahtlike poolt arendatav binaarpakettidel põhinev distributsioone. Omab kõige suuremat hulka kompileeritud valmispakette. Toetab suurimat hulka erinevaid riistvaraplatvorme ja on lihtsasti uuendatav. Veidi raskemini installeeritav kui mõni teine Linuxi distro. Sobib kasutajatele kellel on mõningane linuxi kasutamise kogemus. Märkimist vajab ka Ubuntu, populaarseim Debiani derivaat. Lihtsalt paigaldatav, kõik on mahutatud ühele CD-le.
- Ubuntu
- Kubuntu
- Edubuntu
- Estobuntu
- Xubuntu
- Ubuntu Studio
- Gentoo: Lähtekoodipõhiline. Linux mida kasutavad enamasti professionaalid, arendajad. Asjatundjatel sobib ka kodukasutamiseks. Kõik tarkvara saadakse otse tarkvaraloojatelt lähtekoodina ja see kompileeritakse kasutatavas arvutis. Sellise tegevuse tulemusena saadakse konkreetse arvuti jaoks optimiseeritud programmid..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about Linux distributions, introducing key concepts and listing examples. Although it is coherent and relevant to educational topics, the content is more suited for advanced grade school or early high school levels due to technical terms and complexity. The text lacks exercises, solutions, and a clear structure for structured learning.

Educational score: 3