Täna avaldatud siseministeeriumi poolt tellitud uuringu järgi peab 33 protsenti Eesti elanikest liiklusega seonduvat endale või perele suurimaks ohuallikaks, 23 protsenti kartis narkokuritegevust ja 21 protsenti vargusi.[:]
Kõige turvalisemaks hindavad oma kodukohta aga kõrgema sissetulekuga inimesed ning Lääne-Eesti elanikud, ebaturvalisemalt tunnevad ennast Ida-Eesti elanikud ja eakad, selgus Turu-uuringute AS sügisel läbiviidud uuringust «Eesti elanikud siseturvalisust teotavast vabatahtlikust tegevusest: teadlikkus ja usaldus».
Oma elukohta peetakse siiski üldiselt küllaltki turvaliseks – positiivse hinnangu andis turvalisusele ligi kaks kolmandikku elanikkonnast.
Veidi vähem, kolmandik Eesti elanikest, kuulub ühendustesse ja seltsidesse – näiteks korteriühistusse, kultuuri- või spordiseltsi, noorteklubisse, vabatahtlikku päästeseltsi, ametiühingusse või poliitilisse erakonda.
Samas oleksid pea pooled vastanutest nõus osalema naabrivalve töös, viiendik oleks valmis hakkama vabatahtlikuks päästjaks ja iga kümnes abipolitseinikuks.
Tegelikud numbrid siseturvalisuse vabatahtlikuna tegutsemisel on aga oluliselt väiksemad (vaata graafikut).
«Selle teadmise pinnalt on hea algatada arutelu, mida teha edasi, et võimalikult palju elanikke vabatahtlikku tegevusse kaasata,» ütles siseminister Hanno Pevkur.
Vabatahtlikku tööd on viimastel aastatel teinud vaid veidi alla kolmandiku elanikkonnast.
Uuringule vastas 1002 Eesti alalist elanikku vanuses 15 kuni 74..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Täna avaldatud siseministeeriumi poolt tellitud uuringu järgi peab 33 protsenti Eesti elanikest liiklusega seonduvat endale või perele suurimaks ohuallikaks, 23 protsenti kartis narkokuritegevust ja 21 protsenti vargusi.[:]
Kõige turvalisemaks hindavad oma kodukohta aga kõrgema sissetulekuga inimesed ning Lääne-Eesti elanikud, ebaturvalisemalt tunnevad ennast Ida-Eesti elanikud ja eakad, selgus Turu-uuringute AS sügisel läbiviidud uuringust «Eesti elanikud siseturvalisust teotavast vabatahtlikust tegevusest: teadlikkus ja usaldus».
Oma elukohta peetakse siiski üldiselt küllaltki turvaliseks – positiivse hinnangu andis turvalisusele ligi kaks kolmandikku elanikkonnast.
Veidi vähem, kolmandik Eesti elanikest, kuulub ühendustesse ja seltsidesse – näiteks korteriühistusse, kultuuri- või spordiseltsi, noorteklubisse, vabatahtlikku päästeseltsi, ametiühingusse või poliitilisse erakonda.
Samas oleksid pea pooled vastanutest nõus osalema naabrivalve töös, viiendik oleks valmis hakkama vabatahtlikuks päästjaks ja iga kümnes abipolitseinikuks.
Tegelikud numbrid siseturvalisuse vabatahtlikuna tegutsemisel on aga oluliselt väiksemad (vaata graafikut).
«Selle teadmise pinnalt on hea algatada arutelu, mida teha edasi, et võimalikult palju elanikke vabatahtlikku tegevusse kaasata,» ütles siseminister Hanno Pevkur.
Vabatahtlikku tööd on viimastel aastatel teinud vaid veidi alla kolmandiku elanikkonnast.
Uuringule vastas 1002 Eesti alalist elanikku vanuses 15 kuni 74..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about a survey on Estonian residents' perceptions of safety and security, but it lacks educational content and structure. The text is more suitable for news or informational purposes, with minimal relevance to educational topics or school curricula. 

Educational score: 1