Mõtlesin ükspäev, mida üks ilukirjanduse tõlkija tegelikult tõlgib. Tundub üsna ilmne, et niipea kui suunduda kaugemale tehnilisest tõlkest, ei seisne tõlkimine mitte enam ainult teksti semantilise tähenduse edastamises. Tõlkija ees seisab teisigi ülesandeid. Pakun alljärgnevalt välja ühe võimaliku jaotuse tõlke „koostisosadest”. 1) Semantiline tähendus. Tõlkija peab aru saama, mida algupärane tekst sisuliselt tähendab. 2) Ent ühtviisi oluline võib olla autori stiil. Hemingway oli näiteks kuulus oma lühikeste lausete poolest. Mõned autorid on rõhutanud piibellikku ja-sõna lausete alguses. Kui sama stiili tõlkes mitte järgida, võib tulemus olla küll tähenduslikult korrektne, ent tema mõju on erinev kui algupärandil. Mida meisterlikum on teos, seda vähem on selle vorm pelgalt vorm, vaid hakkab kandma ka sisulist kaalu. 3) Eirata ei saa sõnavara tähtsust. Ei ole päris üks ja sama, kas öelda „ütles”, „kõneles”, „hüüdis”, „hõikas”, „teatas”, „kuulutas”, kuigi nende põhitähendus on sarnane. Autor võib kasutada ebatavalist, arhailist või hoopis kõnekeelset sõnavara. Ei piisa, kui leida neile tähenduslik vaste – vaste peab jääma samasse sõnavara kategooriasse. Hea tõlge ei vaesustada algupärandi sõnavara, aga samas ei ürita see ka muuta sõnavara palju külluslikumaks. 4) Tihtipeale on oluline ka autori hääl. Hääle all pean silmas tema tooni, tema olekut, seda, millega ta lugejat kõnetab. Hääl võib olla vaikne või vali, julge või kõhklev, noor või elukogenud, otsiv või otsustav, jne. S.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mõtlesin ükspäev, mida üks ilukirjanduse tõlkija tegelikult tõlgib. Tundub üsna ilmne, et niipea kui suunduda kaugemale tehnilisest tõlkest, ei seisne tõlkimine mitte enam ainult teksti semantilise tähenduse edastamises. Tõlkija ees seisab teisigi ülesandeid. Pakun alljärgnevalt välja ühe võimaliku jaotuse tõlke „koostisosadest”. 1) Semantiline tähendus. Tõlkija peab aru saama, mida algupärane tekst sisuliselt tähendab. 2) Ent ühtviisi oluline võib olla autori stiil. Hemingway oli näiteks kuulus oma lühikeste lausete poolest. Mõned autorid on rõhutanud piibellikku ja-sõna lausete alguses. Kui sama stiili tõlkes mitte järgida, võib tulemus olla küll tähenduslikult korrektne, ent tema mõju on erinev kui algupärandil. Mida meisterlikum on teos, seda vähem on selle vorm pelgalt vorm, vaid hakkab kandma ka sisulist kaalu. 3) Eirata ei saa sõnavara tähtsust. Ei ole päris üks ja sama, kas öelda „ütles”, „kõneles”, „hüüdis”, „hõikas”, „teatas”, „kuulutas”, kuigi nende põhitähendus on sarnane. Autor võib kasutada ebatavalist, arhailist või hoopis kõnekeelset sõnavara. Ei piisa, kui leida neile tähenduslik vaste – vaste peab jääma samasse sõnavara kategooriasse. Hea tõlge ei vaesustada algupärandi sõnavara, aga samas ei ürita see ka muuta sõnavara palju külluslikumaks. 4) Tihtipeale on oluline ka autori hääl. Hääle all pean silmas tema tooni, tema olekut, seda, millega ta lugejat kõnetab. Hääl võib olla vaikne või vali, julge või kõhklev, noor või elukogenud, otsiv või otsustav, jne. S.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the components of literary translation, including semantic meaning, author's style, vocabulary, and tone. Although it provides valuable insights, the text is written in a complex manner, making it unsuitable for primary or grade school levels. The language and concepts are too advanced, limiting its educational value for younger students.

Educational score: 2