Teedeinsener Ain Kendra koos transpordi- ja logistikaasjatundja Raul Vibo ning liiklusanalüütiku Juri Essiga kirjutavad, miks ei saa kõiki avariisid valesti valitud sõidukiiruse arvele panna. Kiirus on vaid üks paljudest riskifaktoritest liikluses ja kahtlemata kõige lihtsam toimunu seletamiseks.
Möödunud nädalal tegid Maanteeamet ja PPA ülevaate 2019. aastast liikluses. Käidi välja ka prioriteetsed valdkonnad, millele tänavu liiklusohutuse parandamisel keskendutakse. Olulisimaks riskifaktoriks Eesti liikluses peetakse jätkuvalt kiirust.
- +10 km/h väljajuurimine (sh kõigile patrullautodele mobiilsed kaamerad)
- Rahunemispeatus
- Usaldustsoon (asulat läbivad tsoonid)
- Varakahjuga õnnetuste menetlemine erasektorile
- Sekkumiskünnise madalamale toomine (kogukondlik järelevalve)
PPA juhtivkorrakaitsekonstaabel Sirle Loigo oma ettekandes, et uue veapunktisüsteemi kehtestamist, millest rikkujate korralekutsumisel võiks abi olla, oodatakse pikisilmi. Liiklusanalüütik Juri Ess usub, et uus süsteem on efektiivne juhul kui järelevalve tegeleb kogu punktispektriga, mitte pelgalt sõidukiiruse kontrollimisega.
Soome teadlane: kiirus on kergelt mõõdetav faktor
Jaanuari alguses avaldas ajaleht Helsingin Sanomat pikema artikli, kus väidetakse, et kiiruseületamine ei ole suurim autoõnnetuste põhjus.
Emeriitprofessor Timo Tervo* on leheveergudel teemat juba aastaid käsitlenud: ta leiab, et Soomes on jäädud pidama ühele kergelt mõõdetavale faktorile – kiirusele – ja eriti automaatsele kiirusj.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Teedeinsener Ain Kendra koos transpordi- ja logistikaasjatundja Raul Vibo ning liiklusanalüütiku Juri Essiga kirjutavad, miks ei saa kõiki avariisid valesti valitud sõidukiiruse arvele panna. Kiirus on vaid üks paljudest riskifaktoritest liikluses ja kahtlemata kõige lihtsam toimunu seletamiseks.
Möödunud nädalal tegid Maanteeamet ja PPA ülevaate 2019. aastast liikluses. Käidi välja ka prioriteetsed valdkonnad, millele tänavu liiklusohutuse parandamisel keskendutakse. Olulisimaks riskifaktoriks Eesti liikluses peetakse jätkuvalt kiirust.
- +10 km/h väljajuurimine (sh kõigile patrullautodele mobiilsed kaamerad)
- Rahunemispeatus
- Usaldustsoon (asulat läbivad tsoonid)
- Varakahjuga õnnetuste menetlemine erasektorile
- Sekkumiskünnise madalamale toomine (kogukondlik järelevalve)
PPA juhtivkorrakaitsekonstaabel Sirle Loigo oma ettekandes, et uue veapunktisüsteemi kehtestamist, millest rikkujate korralekutsumisel võiks abi olla, oodatakse pikisilmi. Liiklusanalüütik Juri Ess usub, et uus süsteem on efektiivne juhul kui järelevalve tegeleb kogu punktispektriga, mitte pelgalt sõidukiiruse kontrollimisega.
Soome teadlane: kiirus on kergelt mõõdetav faktor
Jaanuari alguses avaldas ajaleht Helsingin Sanomat pikema artikli, kus väidetakse, et kiiruseületamine ei ole suurim autoõnnetuste põhjus.
Emeriitprofessor Timo Tervo* on leheveergudel teemat juba aastaid käsitlenud: ta leiab, et Soomes on jäädud pidama ühele kergelt mõõdetavale faktorile – kiirusele – ja eriti automaatsele kiirusj.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses road safety and traffic accidents, providing some relevant information, but it lacks coherence and focuses on specific regional issues. While it introduces key concepts, the content is not comprehensive and includes non-educational elements. The writing style is not easy to follow for primary or grade school students.

Educational score: 2