Rahvalik ja lahe, hüva lugedaAprill, 2018
Mart Kivastik: „Armastuse vormid”.
„Väike Öömuusika”, 2017.
Alustaks kaugelt-kaugelt. Juba Platoni ja Aristotelese ajast peale (ehk varasemastki?) jagatakse kirjandus (neil küll tragöödia/draama) kaheks: mimeetiliseks ja mittemimeetiliseks. Ja nüüd siis ei tehta seda üksnes kirjanduse, vaid kogu loomeviljaga. Esimene püüab tegelikkust jäljendada/peegeldada/matkida, teisele ei lähe realiteet suurt korda. Raske on määrata suhet, ent paljalt kõhutundega julgeksin oletada, et mimeetilisi teoseid on tänapäeval tublisti üle 95 protsendi. Varem, müütide ja legendide ajal, oli suhe ehk vastupidi. Mimeetilised on rahvalikud, mittemimeetiliste olemasolust paljud lugejad-vaatajad-kuulajad ei teagi, või kui on kokku puutunud, siis peavad neid suureks eksituseks. Üksikud mittemimeetilised taiesed on moodsalgi ajal kaunis kuulsad, neid ülistavad kunstivaldkondade ajalood.
Marcus Tullius Cicero defineeris vist esimesena mimeetilise kunsti olemuse: „Elu koopia, kommete peegel, tõe kajastus.” Sama hästi oleks ta selle triaadiga võinud iseloomustada Kivastiku tegemisi. Mina lisaksin veel helguse ja päikesepaistelisuse.
Kivastik sarnaneb autorihoiakult Oskar Lutsuga. Kivastiku tekstide atmosfäärist õhkub „Kevadet”, mille Toomas Paul on eepose staatusesse tõstnud. Headust, muhedust, rahvamehelikku ladnasust. Kirjutab Kivastik elavas kõnestiilis, mis on juba iseenesest elu peegeldamine. Sõnad, nagu marsa, mõnna, burks, friikad, kuuluvad loomult ja kooskõl.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Rahvalik ja lahe, hüva lugedaAprill, 2018
Mart Kivastik: „Armastuse vormid”.
„Väike Öömuusika”, 2017.
Alustaks kaugelt-kaugelt. Juba Platoni ja Aristotelese ajast peale (ehk varasemastki?) jagatakse kirjandus (neil küll tragöödia/draama) kaheks: mimeetiliseks ja mittemimeetiliseks. Ja nüüd siis ei tehta seda üksnes kirjanduse, vaid kogu loomeviljaga. Esimene püüab tegelikkust jäljendada/peegeldada/matkida, teisele ei lähe realiteet suurt korda. Raske on määrata suhet, ent paljalt kõhutundega julgeksin oletada, et mimeetilisi teoseid on tänapäeval tublisti üle 95 protsendi. Varem, müütide ja legendide ajal, oli suhe ehk vastupidi. Mimeetilised on rahvalikud, mittemimeetiliste olemasolust paljud lugejad-vaatajad-kuulajad ei teagi, või kui on kokku puutunud, siis peavad neid suureks eksituseks. Üksikud mittemimeetilised taiesed on moodsalgi ajal kaunis kuulsad, neid ülistavad kunstivaldkondade ajalood.
Marcus Tullius Cicero defineeris vist esimesena mimeetilise kunsti olemuse: „Elu koopia, kommete peegel, tõe kajastus.” Sama hästi oleks ta selle triaadiga võinud iseloomustada Kivastiku tegemisi. Mina lisaksin veel helguse ja päikesepaistelisuse.
Kivastik sarnaneb autorihoiakult Oskar Lutsuga. Kivastiku tekstide atmosfäärist õhkub „Kevadet”, mille Toomas Paul on eepose staatusesse tõstnud. Headust, muhedust, rahvamehelikku ladnasust. Kirjutab Kivastik elavas kõnestiilis, mis on juba iseenesest elu peegeldamine. Sõnad, nagu marsa, mõnna, burks, friikad, kuuluvad loomult ja kooskõl.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about literary concepts, such as mimeetic and non-mimeetic art, and references historical figures like Plato and Aristotle. However, the text is written in a style that may be difficult for primary or grade school students to understand, and it lacks a clear educational structure. The content is more suited for literary analysis at a higher level.

Educational score: 2