04.02.2022
Kas ja kuidas on muutnud koroonakriis Eesti inimeste säästmist?
Taavi Raudsaar
Eesti Panga ökonomist
Postitatud:
15.12.2020
Võrreldes eelmiste aastatega on praegu mõnevõrra vähem peresid, kellel jääb pärast esmatarvilike kulutuste[1] ja laenumaksete tegemist raha üle. Arvestades tööpuuduse kasvu, on see ka loogiline. Õnneks on perede osakaal, kellel ei jää raha üle, pikemaajalises võrdluses siiski suhteliselt madal, sest tööpuudus on siiski veel suhteliselt vaoshoitud. Keskmisest rohkem on inimesi, kellel ei jää pärast esmatarvilike kulutusi raha üle, vanemaealiste, madalama sissetuleku ja haridusega ning maa-asulate elanike seas.
Kui on vähem peresid, kellel raha üle jääb, miks siis hoiused kiiresti kasvavad?
Töö kaotanud või oluliselt kärbitud sissetulekutega inimeste säästmisvõime on tõesti vähenenud. Samal ajal on palju peresid, kelle sissetulekud pole vähenenud, aga kes on lähituleviku suhtes valitseva suure ebakindluse tõttu oma tarbimist vähendanud ehk rohkem säästma hakanud. See on kriisiajale omane käitumine. Lisaks on praeguses kriisis keeruline teatud teenuseid (nt reisimine, meelelahutus) tarbida.
Kui paljudel peredel on finantssääste?
2020. aasta oktoobris oli ligikaudu 78% peredest finantssääste ehk samas suurusjärgus nagu paaril viimasel aastal. Keskmisest rohkem on sääste peredes, kus on kõrgharidusega inimesi ja kaks tulutoojat. Kuigi sääste on pisut rohkemal kui kolmel neljandikul peredest, on säästud enamasti küllaltki väikesed. Positiivne on, et.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 04.02.2022
Kas ja kuidas on muutnud koroonakriis Eesti inimeste säästmist?
Taavi Raudsaar
Eesti Panga ökonomist
Postitatud:
15.12.2020
Võrreldes eelmiste aastatega on praegu mõnevõrra vähem peresid, kellel jääb pärast esmatarvilike kulutuste[1] ja laenumaksete tegemist raha üle. Arvestades tööpuuduse kasvu, on see ka loogiline. Õnneks on perede osakaal, kellel ei jää raha üle, pikemaajalises võrdluses siiski suhteliselt madal, sest tööpuudus on siiski veel suhteliselt vaoshoitud. Keskmisest rohkem on inimesi, kellel ei jää pärast esmatarvilike kulutusi raha üle, vanemaealiste, madalama sissetuleku ja haridusega ning maa-asulate elanike seas.
Kui on vähem peresid, kellel raha üle jääb, miks siis hoiused kiiresti kasvavad?
Töö kaotanud või oluliselt kärbitud sissetulekutega inimeste säästmisvõime on tõesti vähenenud. Samal ajal on palju peresid, kelle sissetulekud pole vähenenud, aga kes on lähituleviku suhtes valitseva suure ebakindluse tõttu oma tarbimist vähendanud ehk rohkem säästma hakanud. See on kriisiajale omane käitumine. Lisaks on praeguses kriisis keeruline teatud teenuseid (nt reisimine, meelelahutus) tarbida.
Kui paljudel peredel on finantssääste?
2020. aasta oktoobris oli ligikaudu 78% peredest finantssääste ehk samas suurusjärgus nagu paaril viimasel aastal. Keskmisest rohkem on sääste peredes, kus on kõrgharidusega inimesi ja kaks tulutoojat. Kuigi sääste on pisut rohkemal kui kolmel neljandikul peredest, on säästud enamasti küllaltki väikesed. Positiivne on, et.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on financial savings in Estonia during the COVID-19 crisis, but it is not directly relevant to typical educational topics for primary or grade school levels. The content is more suited for economic or financial literacy discussions, but it lacks coherence and clarity for younger students. 

Educational score: 1