Euroopa Komisjoni kinnitatud elurikkuse strateegia järgi on magevee ökosüsteemide ja jõgede looduslike funktsioonide taastamiseks vaja teha suuri jõupingutusi, sest praegu on enam kui pooled magevee vee-elupaigad halvas seisus. Seega on võetud eesmärgiks taastada 2030. aastaks jõgede vaba vool vähemalt 25 000 km ulatuses. Selleks tuleb kõrvaldada või vähendada kalarännet takistavaid tõkkeid ning parandada vee voolu ja setete liikumist.
Tutvu äsjase Euroopa rändekalade populatsioonidega aruandega SIIN.
Ka Eestis on vooluveekogudele rajatud paisud oluliseks takistuseks kalade rändeteedel. „Hinnanguliselt on Eesti lõhejõgedel potentsiaali sobivate kudealade pindala järgi umbes 140 000 looduslikule laskujale ehk kudejõest merre jõudvale kalale aastas. 2018. aastal hinnati laskujate hulgaks ligikaudu 38 000, mis on vähem kui kolmandik võimalikust lõhede arvukusest. Õnneks on meil tingimused siirdekaladele paranemas, näiteks Sindi paisu likvideerimisega Pärnu jõel, aga ka paisude langemisega Valgejõel ja Vasalemma jõel,“ sõnas Keskkonnaameti jahinduse ja vee-elustiku büroo juhataja Aimar Rakko.
Kõige mõjusam viis rändeteede taastamiseks ongi paisude lammutamine. Olukorra parandamisele saab kaasa aidata ka iga paisuomanik kalapääsude rajamise ja nende järjepideva hooldamise kaudu.
Positiivseteks näideteks kalateede rajamisel on näiteks Kasari jõe Laastre paisu ja Rannametsa jõe Laiksaare paisu kalapääsud, mis toimivad kenasti ning sealne kalastiku seisund paisudest ülesvoolu on hinn.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Euroopa Komisjoni kinnitatud elurikkuse strateegia järgi on magevee ökosüsteemide ja jõgede looduslike funktsioonide taastamiseks vaja teha suuri jõupingutusi, sest praegu on enam kui pooled magevee vee-elupaigad halvas seisus. Seega on võetud eesmärgiks taastada 2030. aastaks jõgede vaba vool vähemalt 25 000 km ulatuses. Selleks tuleb kõrvaldada või vähendada kalarännet takistavaid tõkkeid ning parandada vee voolu ja setete liikumist.
Tutvu äsjase Euroopa rändekalade populatsioonidega aruandega SIIN.
Ka Eestis on vooluveekogudele rajatud paisud oluliseks takistuseks kalade rändeteedel. „Hinnanguliselt on Eesti lõhejõgedel potentsiaali sobivate kudealade pindala järgi umbes 140 000 looduslikule laskujale ehk kudejõest merre jõudvale kalale aastas. 2018. aastal hinnati laskujate hulgaks ligikaudu 38 000, mis on vähem kui kolmandik võimalikust lõhede arvukusest. Õnneks on meil tingimused siirdekaladele paranemas, näiteks Sindi paisu likvideerimisega Pärnu jõel, aga ka paisude langemisega Valgejõel ja Vasalemma jõel,“ sõnas Keskkonnaameti jahinduse ja vee-elustiku büroo juhataja Aimar Rakko.
Kõige mõjusam viis rändeteede taastamiseks ongi paisude lammutamine. Olukorra parandamisele saab kaasa aidata ka iga paisuomanik kalapääsude rajamise ja nende järjepideva hooldamise kaudu.
Positiivseteks näideteks kalateede rajamisel on näiteks Kasari jõe Laastre paisu ja Rannametsa jõe Laiksaare paisu kalapääsud, mis toimivad kenasti ning sealne kalastiku seisund paisudest ülesvoolu on hinn.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on environmental conservation and ecology, relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as restoring natural river functions and removing barriers to fish migration. The text is coherent and suitable for learning, with examples and quotes from experts. However, it may not be comprehensive or perfectly suited for all grade school levels.

Educational score: 4