Mulle kirjutas hiljuti üks ökopoe töötaja, kes tundis huvi palmiõli vastu. Et kas ikka on tervislik?
Palmiõli kohta on liikvel väga vastakaid arvamusi – ühed pabevad seda samaväärseks kookosõliga, teised jällegi nimetavad teda seedumatuks olluseks, mida toiduainetetööstus kasutab toodangu odavamaks tegemiseks.
Täitsa tõsi, palmiõliga on tõepoolest palju segadust. Vaatame siis lähemalt.
Kõik palmiõlid ei ole vennad
Peaasjalikult seetõttu, et palmiõli nime all müüakse üsna erinevad tooteid.
Kõige suurem vahetegemine on palmiõli ja palmituumaõli vahel. Selle viimase nimetus on palm-kernel-oil, mistõttu see võiks ehk olla ka palmivilja kivi õli või midagi veel kohmakamat. Ma ei ole eesti keeles kohanud kuigi ilusat nimetust – otsetõlke “palmiseemneõli” peale naerdi mind kodus välja 🙂
Palmiõli (vahel ka nimetusega “punane palmiõli”) saadakse enamasti aafrika õlipalmi (elaeis guineensis) punaka viljaliha massist , vähem ka ameerika õlipami (elaeis oleifera) viljalihast. Palmiõlil spetsiifiline punakas värvus, mis tuleneb palmi viljaliha beta-karoteeni rikkusest. Palmituumaõlil sellist punakat värvus pole, sest palmivilja seemne ei sisalda beta-karoteeni.
100 kg palmivilja hulgast õnnestub keskmiselt saada 22 kg palmiõli ja vaid 1,6 kg palmituumaõli.
Nüüd kui me võrdleme palmiõlid, palmiseemneõli ja kookosõli koostist, siis palmituumaõli on üsna sarnane kookosõlile.
Palmiõli, mis on saadud viljalihast, on aga täiesti teine maailm.
(kliki pildil, et suuremalt näha)
Pilt on üsna erine.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mulle kirjutas hiljuti üks ökopoe töötaja, kes tundis huvi palmiõli vastu. Et kas ikka on tervislik?
Palmiõli kohta on liikvel väga vastakaid arvamusi – ühed pabevad seda samaväärseks kookosõliga, teised jällegi nimetavad teda seedumatuks olluseks, mida toiduainetetööstus kasutab toodangu odavamaks tegemiseks.
Täitsa tõsi, palmiõliga on tõepoolest palju segadust. Vaatame siis lähemalt.
Kõik palmiõlid ei ole vennad
Peaasjalikult seetõttu, et palmiõli nime all müüakse üsna erinevad tooteid.
Kõige suurem vahetegemine on palmiõli ja palmituumaõli vahel. Selle viimase nimetus on palm-kernel-oil, mistõttu see võiks ehk olla ka palmivilja kivi õli või midagi veel kohmakamat. Ma ei ole eesti keeles kohanud kuigi ilusat nimetust – otsetõlke “palmiseemneõli” peale naerdi mind kodus välja 🙂
Palmiõli (vahel ka nimetusega “punane palmiõli”) saadakse enamasti aafrika õlipalmi (elaeis guineensis) punaka viljaliha massist , vähem ka ameerika õlipami (elaeis oleifera) viljalihast. Palmiõlil spetsiifiline punakas värvus, mis tuleneb palmi viljaliha beta-karoteeni rikkusest. Palmituumaõlil sellist punakat värvus pole, sest palmivilja seemne ei sisalda beta-karoteeni.
100 kg palmivilja hulgast õnnestub keskmiselt saada 22 kg palmiõli ja vaid 1,6 kg palmituumaõli.
Nüüd kui me võrdleme palmiõlid, palmiseemneõli ja kookosõli koostist, siis palmituumaõli on üsna sarnane kookosõlile.
Palmiõli, mis on saadud viljalihast, on aga täiesti teine maailm.
(kliki pildil, et suuremalt näha)
Pilt on üsna erine.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about palm oil, its types, and comparison with coconut oil, making it relevant to educational topics. However, it lacks coherence, clarity, and organization, and includes colloquial language and personal anecdotes, limiting its educational value. The content is not comprehensive and may not be suitable for structured learning.

Educational score: 2