Praxise hinnang: ühe riigikogu jagu tänavusi 1. klassi astujaid langeb põhikoolist välja
Poliitikauuringute keskuse Praxis hindamisekspert Katrin Pihor rääkis lastekaitseliidu konverentsil „Kuidas elad, Eestimaa lasps?“, et kui tänaseid hariduses valitsevaid trende arvestada, jõuab kõrghariduseni vaid 31 protsenti tänavu sügisel 1. klassi astunud 12 648 lapsest.
Haridus-ja teadusministeeriumi avaldatud vastuvõetute, lõpetajate ja katkestajate aastast statistikat tulevikku üle kandes leiab Pihor, et üheksa aastas pärast 2020. aasta kevadel lõpetab neist 12 547 põhikooli.
See tähendab, et 101 õpilast langeb põhikoolist välja.
Põhihariduse omandanutest asub gümnaasiumi edasi õppima hinnanguliselt 65 protsenti ehk 8155 õpilast ja kutsekooli läheb edasi õppima 28 protsenti ehk 3513 õpilast. Haridusteed ei jätka jooksval aastal viis protsenti ehk 627 noort.
2023. aasta kevadeks peaks gümnaasiumihariduseni jõudma 7584 noort. 571 noort ehk 6 protsenti katkestab gümnaasiumiõpingud. Kui võtta arvestused kokku kogu gümnaasiumiaja ning kutseõppe aja peale, võib katkestajate hulk olla veelgi suurem.
Kutseharidusse suundub peale gümnaasiumiõpingudi veel 758 noort ja kokku omandab kutsehariduse 3559 noort. 769 noort ehk ligi viiendik katkestab õpingud kutsekoolis.
Keskhariduse omandanutest liigub kõrgkoolidesse edasi õppima kokku 5169 noort ehk 63 protsenti gümnaasiumilõpetajaid ning 11 protsenti kutsehariduse lõpetajaid.
Nendest omakorda kolmveerand ehk 3876 noort omandab kõrghariduse, kui.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Praxise hinnang: ühe riigikogu jagu tänavusi 1. klassi astujaid langeb põhikoolist välja
Poliitikauuringute keskuse Praxis hindamisekspert Katrin Pihor rääkis lastekaitseliidu konverentsil „Kuidas elad, Eestimaa lasps?“, et kui tänaseid hariduses valitsevaid trende arvestada, jõuab kõrghariduseni vaid 31 protsenti tänavu sügisel 1. klassi astunud 12 648 lapsest.
Haridus-ja teadusministeeriumi avaldatud vastuvõetute, lõpetajate ja katkestajate aastast statistikat tulevikku üle kandes leiab Pihor, et üheksa aastas pärast 2020. aasta kevadel lõpetab neist 12 547 põhikooli.
See tähendab, et 101 õpilast langeb põhikoolist välja.
Põhihariduse omandanutest asub gümnaasiumi edasi õppima hinnanguliselt 65 protsenti ehk 8155 õpilast ja kutsekooli läheb edasi õppima 28 protsenti ehk 3513 õpilast. Haridusteed ei jätka jooksval aastal viis protsenti ehk 627 noort.
2023. aasta kevadeks peaks gümnaasiumihariduseni jõudma 7584 noort. 571 noort ehk 6 protsenti katkestab gümnaasiumiõpingud. Kui võtta arvestused kokku kogu gümnaasiumiaja ning kutseõppe aja peale, võib katkestajate hulk olla veelgi suurem.
Kutseharidusse suundub peale gümnaasiumiõpingudi veel 758 noort ja kokku omandab kutsehariduse 3559 noort. 769 noort ehk ligi viiendik katkestab õpingud kutsekoolis.
Keskhariduse omandanutest liigub kõrgkoolidesse edasi õppima kokku 5169 noort ehk 63 protsenti gümnaasiumilõpetajaid ning 11 protsenti kutsehariduse lõpetajaid.
Nendest omakorda kolmveerand ehk 3876 noort omandab kõrghariduse, kui.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides statistical information on education trends in Estonia, which could be relevant to educational topics. However, it lacks coherence, clarity, and focus, making it less suitable for direct educational use, particularly for primary school levels. The content is more analytical and statistical, targeting a higher level of understanding.

Educational score: 2