Lepingu maht Tallinna Sadamaga on Äripäeva arvutuse kohaselt aastas üle 5,5 miljoni euro pluss kütusekulu. Kui arvestada fikseeritud jäämurdja prahtimise tasust maha käibemaks, mille riik Tallinna Sadamalt tagasi saab, on vastav kulu 4,4 miljonit eurot. Võrdluseks, miljoni euro võrra odavam oli mulluseks üheks hooajaks Norra firmalt jäämurdja Vidar Viking rentimine – 3,4 miljonit eurot pluss kütusekulu. Seega osutub igatalvine lisajäämurdja prahtimise kulu pikaajalise lepinguga suuremaks, kui see oli näiteks mullu. Lisajäämurdja on vajalik olemasoleva Tarmo-nimelise jäämurdja kõrvale Soome lahel.
Põhjus, miks leping Tallinna Sadamaga on kulukam, seisneb pikemas lepingujärgses jäämurdmise perioodis. Aastas ostab riik Tallinna Sadamalt teenust fikseeritult neljaks kuuks ehk perioodiks 20. detsembrist kuni 20. aprillini. Eelmisel hooajal renditi Norra firmalt jäämurdja 1. jaanuarist 31. märtsini ehk lühemaks ajaks, mis vähendas ka riigi kulu. Päevadesse arvutatult maksab riik Tallinna Sadamale jäämurdja eest prahiraha igal hooajal 22 ööpäeva pikemalt kui mullu Norra firmale (leping Norra firma jäämurdja kasutamiseks oli küll paindlik ka kuni 14 päeva lisaaja suhtes, kuid ei fikseerinud seda kindla kuluna).
Tänavusel suurhankel osales lisaks Tallinna Sadamale veel üks pakkuja - Norra firma Viking Supply Ships AS, kellelt renditi mullu ka eelnimetatud Vidar Viking jäämurdjat. Veeteede ameti teatel ei vastanud Tallinna Sadamaga konkureerinud pakkumus hankedokumentides sätestatule j.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Lepingu maht Tallinna Sadamaga on Äripäeva arvutuse kohaselt aastas üle 5,5 miljoni euro pluss kütusekulu. Kui arvestada fikseeritud jäämurdja prahtimise tasust maha käibemaks, mille riik Tallinna Sadamalt tagasi saab, on vastav kulu 4,4 miljonit eurot. Võrdluseks, miljoni euro võrra odavam oli mulluseks üheks hooajaks Norra firmalt jäämurdja Vidar Viking rentimine – 3,4 miljonit eurot pluss kütusekulu. Seega osutub igatalvine lisajäämurdja prahtimise kulu pikaajalise lepinguga suuremaks, kui see oli näiteks mullu. Lisajäämurdja on vajalik olemasoleva Tarmo-nimelise jäämurdja kõrvale Soome lahel.
Põhjus, miks leping Tallinna Sadamaga on kulukam, seisneb pikemas lepingujärgses jäämurdmise perioodis. Aastas ostab riik Tallinna Sadamalt teenust fikseeritult neljaks kuuks ehk perioodiks 20. detsembrist kuni 20. aprillini. Eelmisel hooajal renditi Norra firmalt jäämurdja 1. jaanuarist 31. märtsini ehk lühemaks ajaks, mis vähendas ka riigi kulu. Päevadesse arvutatult maksab riik Tallinna Sadamale jäämurdja eest prahiraha igal hooajal 22 ööpäeva pikemalt kui mullu Norra firmale (leping Norra firma jäämurdja kasutamiseks oli küll paindlik ka kuni 14 päeva lisaaja suhtes, kuid ei fikseerinud seda kindla kuluna).
Tänavusel suurhankel osales lisaks Tallinna Sadamale veel üks pakkuja - Norra firma Viking Supply Ships AS, kellelt renditi mullu ka eelnimetatud Vidar Viking jäämurdjat. Veeteede ameti teatel ei vastanud Tallinna Sadamaga konkureerinud pakkumus hankedokumentides sätestatule j.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it discusses a specific business deal and contract between the Estonian government and a company, without introducing key concepts relevant to school curricula. The text is written in a formal and technical style, making it unsuitable for primary or grade school levels.

Educational score: 1