Uppumissurmad Eestis
Date2010
Author
Jalas, Raido
Abstract
Eestis on uppumissurmade arv kõrge. Kui 2008. aastal hukkus uppumise tagajärjel 63, siis tulekahjudes 89 inimest, aastal 2009 olid need arvud vastavalt 60 ja 63. Kui 2006. aastal oli Euroopa Liidu keskmine uppumissurmade arv 1,35 (suhtarvuna 100 000 elaniku kohta), siis Eestis oli sama näitaja 5,36, mis on ligikaudu neli korda suurem Euroopa Liidu keskmisest. Sellise näitajaga oli Eesti Läti (10) ja Leedu (9,7) järel 3. kohal. Lõputöö eesmärgiks oli selgitada välja uppumissurmade riskigrupid ja põhjused, vaadelda ennetustegevuse korraldust ning seeläbi pakkuda välja lahendusi uppumissurmade vähendamiseks. Eesmärgini jõudmiseks uuris autor Eesti siseriiklikke seadusi ja määrusi, Statistikaameti, Euroopa suremuse andmebaasi ning Siseministeeriumi teabe - ja analüüsiosakonna statistika andmeid, eesti ja võõrkeelset erialast kirjandust ning viis läbi uppumistundide ja veeohutustundide korraldust koolides ja lasteaedades käsitleva uuringu. Uurimusmeetoditest kasutati statistilise andmeanalüüsi meetodeid, dokumendianalüüsi ja küsitlust.
Description
Sissejuhatus ; 1.Ülevaade uppumissurmadest ; 1.1.Uppumine ja hüpotermia ; 1.1.1.Uppumine ; 1.1.2.Uppumise füsioloogia ; 1.2.Hüpotermia ; 1.3.Uppumissurmad Eestis ja Euroopa Liidu liikmesriikides ; 1.3.1.Uppumissurmad Eestis ; 1.3.2.Uppumissurmad Euroopa Liidu liikmesriikides ; 2.Uppumissurmadealane uuring ; 2.1.Uuringu metodoloogia ; 2.2.Uppumissurmade statistiline andmeanalüüs ;.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Uppumissurmad Eestis
Date2010
Author
Jalas, Raido
Abstract
Eestis on uppumissurmade arv kõrge. Kui 2008. aastal hukkus uppumise tagajärjel 63, siis tulekahjudes 89 inimest, aastal 2009 olid need arvud vastavalt 60 ja 63. Kui 2006. aastal oli Euroopa Liidu keskmine uppumissurmade arv 1,35 (suhtarvuna 100 000 elaniku kohta), siis Eestis oli sama näitaja 5,36, mis on ligikaudu neli korda suurem Euroopa Liidu keskmisest. Sellise näitajaga oli Eesti Läti (10) ja Leedu (9,7) järel 3. kohal. Lõputöö eesmärgiks oli selgitada välja uppumissurmade riskigrupid ja põhjused, vaadelda ennetustegevuse korraldust ning seeläbi pakkuda välja lahendusi uppumissurmade vähendamiseks. Eesmärgini jõudmiseks uuris autor Eesti siseriiklikke seadusi ja määrusi, Statistikaameti, Euroopa suremuse andmebaasi ning Siseministeeriumi teabe - ja analüüsiosakonna statistika andmeid, eesti ja võõrkeelset erialast kirjandust ning viis läbi uppumistundide ja veeohutustundide korraldust koolides ja lasteaedades käsitleva uuringu. Uurimusmeetoditest kasutati statistilise andmeanalüüsi meetodeid, dokumendianalüüsi ja küsitlust.
Description
Sissejuhatus ; 1.Ülevaade uppumissurmadest ; 1.1.Uppumine ja hüpotermia ; 1.1.1.Uppumine ; 1.1.2.Uppumise füsioloogia ; 1.2.Hüpotermia ; 1.3.Uppumissurmad Eestis ja Euroopa Liidu liikmesriikides ; 1.3.1.Uppumissurmad Eestis ; 1.3.2.Uppumissurmad Euroopa Liidu liikmesriikides ; 2.Uppumissurmadealane uuring ; 2.1.Uuringu metodoloogia ; 2.2.Uppumissurmade statistiline andmeanalüüs ;.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides statistical information on drowning deaths in Estonia and Europe, but it lacks coherence and clarity for a grade school audience. The content is too complex and includes academic research methods, making it unsuitable for primary or grade school levels. It introduces relevant concepts but is not comprehensive or focused enough for structured learning.

Educational score: 2