Eesti mineviku liitvormide kasutamisest õppijakeele korpuse materjali põhjal
Abstract
Artiklis antakse ülevaade sellest, kuidas kasutavad eesti keele kui teise keele õppijad mineviku liitvorme. Materjal on pärit Tartu Ülikooli õppijakeele korpuse paralleelkorpuse osast. Uurimuses lähtutakse veaanalüüsi teooriast ja meetodina kasutatakse vahekeele kontrastiivset analüüsi. Analüüsi üksusteks on korpusest valitud täis- ja enneminevikulised laused isikulises ja umbisikulises tegumoes ning on hinnatud nende vastavust sihtkeele reeglitele. Välja on toodud mineviku liitvormide ala- ja ülekasutamise juhtumid, mis on vajalikud väärkasutuse seaduspärade tuvastamiseks ja kirjeldamiseks. Tulemuste põhjal saab väita, et umbisikulistes lausetes keeleõppijad mineviku liitaja vigu peaaegu ei tee, kuid isikulistes lausetes esineb kõige rohkem täismineviku alakasutusega seotud vigu. Kogu materjali, nii õigete kui ka vigadega lausete põhjal on sõnastatud rakenduslikud järeldused selle kohta, millised lausesisesed vihjed aitavad õiget ajavormi valida. Tähelepanu on pööratud määruste kasutamisele, lausete ehitusele ja sisule.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti mineviku liitvormide kasutamisest õppijakeele korpuse materjali põhjal
Abstract
Artiklis antakse ülevaade sellest, kuidas kasutavad eesti keele kui teise keele õppijad mineviku liitvorme. Materjal on pärit Tartu Ülikooli õppijakeele korpuse paralleelkorpuse osast. Uurimuses lähtutakse veaanalüüsi teooriast ja meetodina kasutatakse vahekeele kontrastiivset analüüsi. Analüüsi üksusteks on korpusest valitud täis- ja enneminevikulised laused isikulises ja umbisikulises tegumoes ning on hinnatud nende vastavust sihtkeele reeglitele. Välja on toodud mineviku liitvormide ala- ja ülekasutamise juhtumid, mis on vajalikud väärkasutuse seaduspärade tuvastamiseks ja kirjeldamiseks. Tulemuste põhjal saab väita, et umbisikulistes lausetes keeleõppijad mineviku liitaja vigu peaaegu ei tee, kuid isikulistes lausetes esineb kõige rohkem täismineviku alakasutusega seotud vigu. Kogu materjali, nii õigete kui ka vigadega lausete põhjal on sõnastatud rakenduslikud järeldused selle kohta, millised lausesisesed vihjed aitavad õiget ajavormi valida. Tähelepanu on pööratud määruste kasutamisele, lausete ehitusele ja sisule.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract appears to be a scholarly article about the usage of Estonian language past tense forms by non-native learners. Although it provides valuable insights, its academic tone, complex vocabulary, and lack of educational resources make it less suitable for primary or grade school levels. 

Educational score: 2