Millal saab informaatikast kohustuslik õppeaine?
Informaatika kogub jõudu: valmimas on uus ainekava ja õpik, koolid saavad kiire internetiühenduse, kavandatakse informaatikaõpetajate juurdekasvu, õpilased hakkavad ise õpikuid tegema.
12. märtsil käivitati Eesti koolides digipädevuste tasemetööde katseprojekt, milles osaleb rohkem kui 1400 põhikooli ja gümnaasiumi lõpuklasside õpilast. Missugused võivad olla tulemused?
Välismaal usutakse, et meil õpivad kõik lapsed juba esimeses klassis programmeerimist ja gümnaasiumõpilased töötavad välja tarkvaraarendusprojekte. Tegelikult õpivad esimeses klassis programmeerimist niisamasuguse õppeainena nagu näiteks matemaatika vaid paari-kolme kooli õpilased ja tarkvaraarendusprojekte töötavad gümnaasiumis samuti välja üksikud. Seda on lubamatult vähe. Ütles ju majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palogi hiljuti India ajalehele Indian Times, et Eestil on puudu üle 7000 IT-spetsialisti. Eesti e-riik on tegelikult alasti kuningas.
Samas on siiski tehtud tööd selle nimel, et informaatika leiaks endale võrdväärse koha teiste õppeainete hulgas. Viimane rõõmustav uudis on, et valminud on informaatika ainekava ning valmimas ka õpik esimesele ja teisele kooliastmele. Eelolevast sügisest saab selle järgi õpetama hakata. Tulekul on ka gümnaasiumi informaatika ainekava.
Mis uued horisondid seoses informaatika ainekava ja õpiku valmimisega avanevad, seda arutasid HITSA vestlusringis Pelgulinna gümnaasiumi IT-arendusjuht ja TTÜ õppejõud Birgy Lor.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Millal saab informaatikast kohustuslik õppeaine?
Informaatika kogub jõudu: valmimas on uus ainekava ja õpik, koolid saavad kiire internetiühenduse, kavandatakse informaatikaõpetajate juurdekasvu, õpilased hakkavad ise õpikuid tegema.
12. märtsil käivitati Eesti koolides digipädevuste tasemetööde katseprojekt, milles osaleb rohkem kui 1400 põhikooli ja gümnaasiumi lõpuklasside õpilast. Missugused võivad olla tulemused?
Välismaal usutakse, et meil õpivad kõik lapsed juba esimeses klassis programmeerimist ja gümnaasiumõpilased töötavad välja tarkvaraarendusprojekte. Tegelikult õpivad esimeses klassis programmeerimist niisamasuguse õppeainena nagu näiteks matemaatika vaid paari-kolme kooli õpilased ja tarkvaraarendusprojekte töötavad gümnaasiumis samuti välja üksikud. Seda on lubamatult vähe. Ütles ju majandus- ja kommunikatsiooniminister Urve Palogi hiljuti India ajalehele Indian Times, et Eestil on puudu üle 7000 IT-spetsialisti. Eesti e-riik on tegelikult alasti kuningas.
Samas on siiski tehtud tööd selle nimel, et informaatika leiaks endale võrdväärse koha teiste õppeainete hulgas. Viimane rõõmustav uudis on, et valminud on informaatika ainekava ning valmimas ka õpik esimesele ja teisele kooliastmele. Eelolevast sügisest saab selle järgi õpetama hakata. Tulekul on ka gümnaasiumi informaatika ainekava.
Mis uued horisondid seoses informaatika ainekava ja õpiku valmimisega avanevad, seda arutasid HITSA vestlusringis Pelgulinna gümnaasiumi IT-arendusjuht ja TTÜ õppejõud Birgy Lor.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the introduction of informatics as a compulsory subject in Estonian schools, discussing its importance and current developments. It addresses educational topics, presents key concepts, and is coherent, but lacks comprehensive content and exercises suitable for structured learning. 

Educational score: 3