Käesolev artikkel on varem ilmunud Fitness.ee-s ning selle autoriks on Janar Rückenberg. Tegemist on teise osaga kolmeosalisest artiklitesarjast ning täna avaldatav II osa on tõlge Janari poolt. Peatselt järgneb ka tõlkematerjali viimane, III osa.
————————————————–
- Oma keha raskusega harjutuste sooritamine on naiste jaoks oluliselt raskem kui meeste jaoks.
- Kuna naistel on puusad laiemad ja sellest tulenevalt suurem põlveliigeste Q-nurk, siis naistel on ühel jalal kükki teha märksa raskem kui meestel. Samuti on sellest anatoomilisest sugudevahelisest iseärasustest tulenevalt naiste põlveliigesed vigastuste suhtes tundlikumad.
- Huvitav on see, et naised taluvad suure tihedusega treeningtundi meestest märgatavalt paremini, see tähendab teiste sõnadega seda, et naised ei vaja tegelikult nii pikki seeriatevahelisi puhkepause kui mehed.
- Jõutreeningutega tegelemist alustades kipub enamus naistest olema reie-nelipealihaste dominantsed, mida treenerid tõlgendavad praktikas kui tagumise lihasahela nõrkust. Tegelikult on asi selles, et teatud alakeha harjutuste korral lihtsalt ei osata tagumist lihasahelat (tuhar, reie-kakspealihas, sääred ja alaselg) teadlikult tegevusse kaasata. See tuleb paljudel juhtudel ka sagedast kõrgete kontsade kandmisest. Viimane asjaolu soodustab omakorda ka hüppeliigeste jäikust.
- Naised kalduvad jõutreeningul kasutama liiga kergeid treeningraskusi, samal ajal mehed kipuvad raskustes enamasti liialdama (võimeid ülehindama). On poolnaljaga levinud ütl.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Käesolev artikkel on varem ilmunud Fitness.ee-s ning selle autoriks on Janar Rückenberg. Tegemist on teise osaga kolmeosalisest artiklitesarjast ning täna avaldatav II osa on tõlge Janari poolt. Peatselt järgneb ka tõlkematerjali viimane, III osa.
————————————————–
- Oma keha raskusega harjutuste sooritamine on naiste jaoks oluliselt raskem kui meeste jaoks.
- Kuna naistel on puusad laiemad ja sellest tulenevalt suurem põlveliigeste Q-nurk, siis naistel on ühel jalal kükki teha märksa raskem kui meestel. Samuti on sellest anatoomilisest sugudevahelisest iseärasustest tulenevalt naiste põlveliigesed vigastuste suhtes tundlikumad.
- Huvitav on see, et naised taluvad suure tihedusega treeningtundi meestest märgatavalt paremini, see tähendab teiste sõnadega seda, et naised ei vaja tegelikult nii pikki seeriatevahelisi puhkepause kui mehed.
- Jõutreeningutega tegelemist alustades kipub enamus naistest olema reie-nelipealihaste dominantsed, mida treenerid tõlgendavad praktikas kui tagumise lihasahela nõrkust. Tegelikult on asi selles, et teatud alakeha harjutuste korral lihtsalt ei osata tagumist lihasahelat (tuhar, reie-kakspealihas, sääred ja alaselg) teadlikult tegevusse kaasata. See tuleb paljudel juhtudel ka sagedast kõrgete kontsade kandmisest. Viimane asjaolu soodustab omakorda ka hüppeliigeste jäikust.
- Naised kalduvad jõutreeningul kasutama liiga kergeid treeningraskusi, samal ajal mehed kipuvad raskustes enamasti liialdama (võimeid ülehindama). On poolnaljaga levinud ütl.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to physical education and anatomy, but it is not closely aligned with educational standards and includes non-academic content. The writing style is coherent, but the concepts may be too complex for primary school students. The extract lacks exercises, solutions, and structured learning content.

Educational score: 2