Andreas Valdmann, Peeter Piksarv, Heli Valtna-Lukner, Peeter Saari
TÜ Füüsika Instituut, Riia 142, Tartu 51014, Eesti
Difraksioon on nähtus, mis alates valguse lainemudeli abil seletuse saamist on ootuspärane ja lausa paratamatuna näiv. Näiteks on difraktsioon põhjuseks, miks Maalt Kuu poole suunatud peenikese laserkiire läbimõõt kasvab teel sihtmärgini kilomeetritega mõõdetavaks, hoolimata sellest, kui hästi on laser valmistatud. Palju üllatavam võib tunduda difraktsiooni näiline puudumine, aga just see nähtus ilmneb niinimetatud mittedifrageeruvate valguskimpude puhul, mille ristlõige levikul ei muutu. Olgu selgituseks öeldud, et mittedifrageeruva valguskimbu levikut võib vaadelda kui valgusvälja pidevat difrageerumist uuesti iseenda sarnaseks. Tuntuimaks mittedifrageeruvaks valgusväljaks on Besseli kimp, mille ristlõike intensiivsuse terav peamaksimum moodustab pikisuunas nõeljalt peenikese valgusvihu.
2007. aastal sai mittedifrageeruvate valgusväljade perekond juurde uue liikme Airy kimbu näol. Ka selle kimbu ristlõikes on peenike intensiivsuse peamaksimum, mille suurus jääb levikul muutumatuks, kuid veelgi huvitavama omadusena liigub intensiivsusmaksimum piki kõverjoonelist trajektoori. Nähtuse mõistmiseks tasub pilk heita joonisele 1.a), millel on kujutatud vasakult paremale levivat kiirtekimpu. Antud juhul ei koondu kiired ühes punktis, vaid lõikavad üksteist riivamisi, moodustades nn kaustilise joone, millest kõrgemale ükski vaadeldav kiir ei jõua. Selle joone lähedal.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Andreas Valdmann, Peeter Piksarv, Heli Valtna-Lukner, Peeter Saari
TÜ Füüsika Instituut, Riia 142, Tartu 51014, Eesti
Difraksioon on nähtus, mis alates valguse lainemudeli abil seletuse saamist on ootuspärane ja lausa paratamatuna näiv. Näiteks on difraktsioon põhjuseks, miks Maalt Kuu poole suunatud peenikese laserkiire läbimõõt kasvab teel sihtmärgini kilomeetritega mõõdetavaks, hoolimata sellest, kui hästi on laser valmistatud. Palju üllatavam võib tunduda difraktsiooni näiline puudumine, aga just see nähtus ilmneb niinimetatud mittedifrageeruvate valguskimpude puhul, mille ristlõige levikul ei muutu. Olgu selgituseks öeldud, et mittedifrageeruva valguskimbu levikut võib vaadelda kui valgusvälja pidevat difrageerumist uuesti iseenda sarnaseks. Tuntuimaks mittedifrageeruvaks valgusväljaks on Besseli kimp, mille ristlõike intensiivsuse terav peamaksimum moodustab pikisuunas nõeljalt peenikese valgusvihu.
2007. aastal sai mittedifrageeruvate valgusväljade perekond juurde uue liikme Airy kimbu näol. Ka selle kimbu ristlõikes on peenike intensiivsuse peamaksimum, mille suurus jääb levikul muutumatuks, kuid veelgi huvitavama omadusena liigub intensiivsusmaksimum piki kõverjoonelist trajektoori. Nähtuse mõistmiseks tasub pilk heita joonisele 1.a), millel on kujutatud vasakult paremale levivat kiirtekimpu. Antud juhul ei koondu kiired ühes punktis, vaid lõikavad üksteist riivamisi, moodustades nn kaustilise joone, millest kõrgemale ükski vaadeldav kiir ei jõua. Selle joone lähedal.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides detailed information on diffraction and non-diffracting light beams, introducing key concepts relevant to physics curricula. Although it is coherent and valuable for structured learning, the content may be too advanced for primary school students and the text is not comprehensive. The language and style suggest an academic or specialized audience.

Educational score: 4