Eesti vaidlustes kasutatakse sagedasti mõisteid, mida pole piisavalt lahti mõtestatud ega analüüsitud. Parim näide on sõna «äärmuslus» levik.
Maailm on justkui äärmuslasi täis, kuid kes nad on ja mille suhtes on nad äärmuslased, ei tea täpselt keegi, kirjutab MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut analüütik Art Johanson ja pakub «äärmuslusele» oma mõõdupuu.
Äärmuslust on teaduslikus mõttes varem defineeritud kui vägivaldset nähtust ning seda sõna on kasutatud sõltuvalt sellest, kas mingi grupp või isik plaanib tarvitada oma kavatsuste teostamiseks vägivalda või mitte. Näib, et järjest rohkem määravad selle sõna kasutamist retoorilised, emotsionaalsed ja poliitilise alatooniga seisukohad, mitte algupärane tähendus.
Kuna sõna «äärmus(lus)» ei kasutata juba ammu enam ainult vägivaldse nähtuse kirjeldamiseks, on vägivaldset äärmuslust õigem nimetada fundamentalistlikuks äärmusluseks. Vägivaldset äärmuslust kohtab suurel hulgal Lähis-Idas ning sealsete siiretena terroriaktide näol läänemaailmas.
Ajaloost teame ülestõuse äärmuslike režiimide vastu, kuid ka vastupidi, kus äärmuslikud liikumised on alustanud riigivastaseid ülestõuse. Eesti Vabariik koges seda 1924. aasta detsembris. Väiksema mastaabiga vägivaldset äärmuslust on alati kontrollitud seaduste abil, näiteks paljud «Politseikroonika» omaaegsetest «kangelastest» olid äärmuslikud.
Klassikalist fundamentalistlikku äärmuslust ehk vägivalla kasutamist ühiskondliku korra muutmiseks on Eestis riskina käsitletud seoses Ukraina kriisi te.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti vaidlustes kasutatakse sagedasti mõisteid, mida pole piisavalt lahti mõtestatud ega analüüsitud. Parim näide on sõna «äärmuslus» levik.
Maailm on justkui äärmuslasi täis, kuid kes nad on ja mille suhtes on nad äärmuslased, ei tea täpselt keegi, kirjutab MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut analüütik Art Johanson ja pakub «äärmuslusele» oma mõõdupuu.
Äärmuslust on teaduslikus mõttes varem defineeritud kui vägivaldset nähtust ning seda sõna on kasutatud sõltuvalt sellest, kas mingi grupp või isik plaanib tarvitada oma kavatsuste teostamiseks vägivalda või mitte. Näib, et järjest rohkem määravad selle sõna kasutamist retoorilised, emotsionaalsed ja poliitilise alatooniga seisukohad, mitte algupärane tähendus.
Kuna sõna «äärmus(lus)» ei kasutata juba ammu enam ainult vägivaldse nähtuse kirjeldamiseks, on vägivaldset äärmuslust õigem nimetada fundamentalistlikuks äärmusluseks. Vägivaldset äärmuslust kohtab suurel hulgal Lähis-Idas ning sealsete siiretena terroriaktide näol läänemaailmas.
Ajaloost teame ülestõuse äärmuslike režiimide vastu, kuid ka vastupidi, kus äärmuslikud liikumised on alustanud riigivastaseid ülestõuse. Eesti Vabariik koges seda 1924. aasta detsembris. Väiksema mastaabiga vägivaldset äärmuslust on alati kontrollitud seaduste abil, näiteks paljud «Politseikroonika» omaaegsetest «kangelastest» olid äärmuslikud.
Klassikalist fundamentalistlikku äärmuslust ehk vägivalla kasutamist ühiskondliku korra muutmiseks on Eestis riskina käsitletud seoses Ukraina kriisi te.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of extremism, its definition, and historical context, providing some educational value. However, it lacks clarity, coherence, and focus, making it less suitable for primary or grade school levels. The text assumes prior knowledge and uses complex vocabulary, limiting its accessibility.

Educational score: 2