Vaid 7 protsenti Eesti inimestest soovib oma pere ja lähedaste jõulukingid mahutada 50 euro sisse, pea pooled kulutavad kingitustele kuni 150 eurot ning kolmandik kuni 300 eurot, selgus Hansaposti hiljutisest veebiküsitlusest.
Rohkem kui 500 eurot on kingitustele planeerinud 5 protsenti inimesi. Valdav enamus ehk 83 protsenti Eesti inimestest ostab jõulukingid olemasoleva raha eest, 6 protsendi sõnul tuleb neil selleks võtta laenu või kasutada muid paindlikke makselahendusi ning 11 protsenti ei oska oma ostuvõimekust veel ette näha.
“Detsember kipub tihti olema aasta kõige kulukam kuu. Lisaks tavapärastele kulutustele täidame detsembris igapäevaselt oma laste jõulusokke, soetame esimese lumega soojemaid talveriideid ning planeerime uhkeid jõuluõhtusööke ja uusaastapidustusi. Selleks, et lapsed ja lähedased jõululaupäeval tühjade kätega ei jääks, tasub jõulukingitusteks eelarve juba varakult paika panna,” ütles Hansaposti äriarendusjuht Maris Kivi pressiteates.
Jõulud järelmaksuga
Kui vaja, kasutaks 74 protsenti Eesti inimestest jõulukinkide lisafinantseerimiseks järelmaksu, 31 protsenti kasutaks veebipoodide poolt pakutavaid makselahendusi, 8 protsenti taotleks pangast laenu ja 4 protsenti võtaks kiir- ja tarbimislaenu.
“Enne pangalaenu või veebipoe makselahenduse kasutamist tasub kindlasti läbi mõelda iseenda võimalused ehk panna paberile kulud-tulud ja langetada alles seejärel läbimõeldud ja kaalutletud otsus,” soovitas Kivi.
Tänavused jõulukingid on juba ostetud 10 protsen.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vaid 7 protsenti Eesti inimestest soovib oma pere ja lähedaste jõulukingid mahutada 50 euro sisse, pea pooled kulutavad kingitustele kuni 150 eurot ning kolmandik kuni 300 eurot, selgus Hansaposti hiljutisest veebiküsitlusest.
Rohkem kui 500 eurot on kingitustele planeerinud 5 protsenti inimesi. Valdav enamus ehk 83 protsenti Eesti inimestest ostab jõulukingid olemasoleva raha eest, 6 protsendi sõnul tuleb neil selleks võtta laenu või kasutada muid paindlikke makselahendusi ning 11 protsenti ei oska oma ostuvõimekust veel ette näha.
“Detsember kipub tihti olema aasta kõige kulukam kuu. Lisaks tavapärastele kulutustele täidame detsembris igapäevaselt oma laste jõulusokke, soetame esimese lumega soojemaid talveriideid ning planeerime uhkeid jõuluõhtusööke ja uusaastapidustusi. Selleks, et lapsed ja lähedased jõululaupäeval tühjade kätega ei jääks, tasub jõulukingitusteks eelarve juba varakult paika panna,” ütles Hansaposti äriarendusjuht Maris Kivi pressiteates.
Jõulud järelmaksuga
Kui vaja, kasutaks 74 protsenti Eesti inimestest jõulukinkide lisafinantseerimiseks järelmaksu, 31 protsenti kasutaks veebipoodide poolt pakutavaid makselahendusi, 8 protsenti taotleks pangast laenu ja 4 protsenti võtaks kiir- ja tarbimislaenu.
“Enne pangalaenu või veebipoe makselahenduse kasutamist tasub kindlasti läbi mõelda iseenda võimalused ehk panna paberile kulud-tulud ja langetada alles seejärel läbimõeldud ja kaalutletud otsus,” soovitas Kivi.
Tänavused jõulukingid on juba ostetud 10 protsen.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it primarily discusses Christmas shopping habits and financial planning in Estonia, without introducing key concepts relevant to school curricula. The text is coherent but focused on consumer behavior and personal finance, making it unsuitable for primary or grade school education.

Educational score: 1