Andmekasutuse olevikust ja tulevikust 0
Tehnoloogia areneb ja mõne aasta pärast on meid ümbritsev keskkond täis seadmeid ja andureid, mis kaardistavad meie iga sammu ja tegevuse. Andmete hulk kasvab tohutult. Teada on igaühe hobid, sõbrad, tervise- ja tööalased andmed, toidueelistused jne. Kelle omad andmed on ja kes saab neid kasutada? Kas andmekasutus peaks olema prii või piirangutega? Neil teemadel arutlesid Paide Arvamusfestivalil paneeldiskussioonis „Digitaalne jalajälg ja privaatsus“ Anto Veldre Riigi Infosüsteemide Ametist, Andmekaitseinspektsiooni juht Viljar Peep ning reklaamispetsialist Olav Osolin. Vestlust juhtis Telia IT-visionäär Endo Viires.
Foto: Johan-Paul Hion
Endo Viires juhatas vestluse sisse võrdlusega, et kui tigu liigub klaasil, siis sellest jääb alati jälg, kuni vihm selle ära kustutab, aga digitaalse jalajälje puhul me ei hooma selle mõju ja pole sellest nii teadlikud, sest mingit visuaalset jälge ju ei jää. Igale internetilehele, mida külastame, jääb jälg maha ja seda infot saab meie hüveks ja vastu ära kasutada. Aktiivselt kasutab neid jälgi juba reklaamitööstus.
Anto Veldre tõi näite oma elust: ta uuris paar korda internetis infot mitmesuguste Korgi firma süntesaatorite kohta ja saab nüüd pidevalt igasuguste süntesaatoritootjate pakkumisi. See on näide sellest, et keegi on tema internetikasutuse ajaloo kaardistatud ning talle tehakse selle info abil suunatud reklaamipakkumisi.
Olav Osolin kommenteeris, et reklaamitööstus kasutab tänapäevaseid tehno.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Andmekasutuse olevikust ja tulevikust 0
Tehnoloogia areneb ja mõne aasta pärast on meid ümbritsev keskkond täis seadmeid ja andureid, mis kaardistavad meie iga sammu ja tegevuse. Andmete hulk kasvab tohutult. Teada on igaühe hobid, sõbrad, tervise- ja tööalased andmed, toidueelistused jne. Kelle omad andmed on ja kes saab neid kasutada? Kas andmekasutus peaks olema prii või piirangutega? Neil teemadel arutlesid Paide Arvamusfestivalil paneeldiskussioonis „Digitaalne jalajälg ja privaatsus“ Anto Veldre Riigi Infosüsteemide Ametist, Andmekaitseinspektsiooni juht Viljar Peep ning reklaamispetsialist Olav Osolin. Vestlust juhtis Telia IT-visionäär Endo Viires.
Foto: Johan-Paul Hion
Endo Viires juhatas vestluse sisse võrdlusega, et kui tigu liigub klaasil, siis sellest jääb alati jälg, kuni vihm selle ära kustutab, aga digitaalse jalajälje puhul me ei hooma selle mõju ja pole sellest nii teadlikud, sest mingit visuaalset jälge ju ei jää. Igale internetilehele, mida külastame, jääb jälg maha ja seda infot saab meie hüveks ja vastu ära kasutada. Aktiivselt kasutab neid jälgi juba reklaamitööstus.
Anto Veldre tõi näite oma elust: ta uuris paar korda internetis infot mitmesuguste Korgi firma süntesaatorite kohta ja saab nüüd pidevalt igasuguste süntesaatoritootjate pakkumisi. See on näide sellest, et keegi on tema internetikasutuse ajaloo kaardistatud ning talle tehakse selle info abil suunatud reklaamipakkumisi.
Olav Osolin kommenteeris, et reklaamitööstus kasutab tänapäevaseid tehno.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on data usage and digital footprints, making it somewhat relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as data collection and privacy, in a coherent manner. However, the content is not comprehensive, and the writing style is more suited for a general audience than a structured learning environment. The extract lacks exercises, solutions, and depth, limiting its educational value.

Educational score: 3