Räimevastsete arvukuse dünaamika uuring Pärnu lahes näitab, et varemgi on olnud perioode, kus vastsete arvukus on olnud madal ja seejärel taas kasvanud. See annab lootust olukorra paranemisele tulevikus.
„Väga vähe oli neid kuni 1970. aastate keskpaigani ja siis nende arvukus tõusis. Vastseid on kuni 1990. aastate lõpuni päris ilusti olnud. Sealt edasi on nende arvukus kahanenud, aga mitte nii madalale kui 1960-70. aastatel,“ märkis Tartu Üikooli Eesti mereinstituudi vanemteadur Henn Ojaveer. Hüpped ning madalperioodid on vanemteaduri sõnul olnud põhjustatud globaalsetest kliimamuutustest või kohalikkust hüdrokliimast ehk muutustest soolsuses ja temperatuuris.
„Räim tahab ikka soolasemat vett. Viimane suurem sissevool (Põhjamerest) oli 1976-77. aastal. On olnud ka natukene hiljem nüüd, aga need on olnud väiksemad. Viimastel aastatel on soolast vett olnud palju harvemini,“ selgitas Ojaveer. Kliima ja ookeani vahelise vastastikmõju perioodilisuse alusel saab loota, et olukord tulevikus taas paraneb.
Hiljuti ilmunud uurimuses, kus uuriti kalade arvukuse muutust Läänemeres, seostati see Päikese aktiivsusega. Päike mõjutab otseselt aurumist, jõgede sissevoolu ning mitmeid muid protsesse. Viimane annab alust loota, et 10-15 aasta pärast räimede arvukus taas tõusuteele asub..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Räimevastsete arvukuse dünaamika uuring Pärnu lahes näitab, et varemgi on olnud perioode, kus vastsete arvukus on olnud madal ja seejärel taas kasvanud. See annab lootust olukorra paranemisele tulevikus.
„Väga vähe oli neid kuni 1970. aastate keskpaigani ja siis nende arvukus tõusis. Vastseid on kuni 1990. aastate lõpuni päris ilusti olnud. Sealt edasi on nende arvukus kahanenud, aga mitte nii madalale kui 1960-70. aastatel,“ märkis Tartu Üikooli Eesti mereinstituudi vanemteadur Henn Ojaveer. Hüpped ning madalperioodid on vanemteaduri sõnul olnud põhjustatud globaalsetest kliimamuutustest või kohalikkust hüdrokliimast ehk muutustest soolsuses ja temperatuuris.
„Räim tahab ikka soolasemat vett. Viimane suurem sissevool (Põhjamerest) oli 1976-77. aastal. On olnud ka natukene hiljem nüüd, aga need on olnud väiksemad. Viimastel aastatel on soolast vett olnud palju harvemini,“ selgitas Ojaveer. Kliima ja ookeani vahelise vastastikmõju perioodilisuse alusel saab loota, et olukord tulevikus taas paraneb.
Hiljuti ilmunud uurimuses, kus uuriti kalade arvukuse muutust Läänemeres, seostati see Päikese aktiivsusega. Päike mõjutab otseselt aurumist, jõgede sissevoolu ning mitmeid muid protsesse. Viimane annab alust loota, et 10-15 aasta pärast räimede arvukus taas tõusuteele asub..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the dynamics of räimevastsete (a type of fish) population in Pärnu Bay, discussing historical fluctuations and potential causes. Although it introduces relevant concepts, the text lacks coherence and focus, with some complex content. It's somewhat suitable for educational use, but not comprehensive or structured for grade school learning.

Educational score: 3