Igapäevase kostüümi osad sõltusid aastaajast või ka töö iseloomust. Suvel võidi käia vaid vöötatud särgi väel. Abielunaised kandsid sellisel juhul otse särgil põlle ning peakattena pearätikut. Ka neiud kandsid vajadusel pearätikut. Juuksed võisid olla lahtiselt, kuid kui need töötegemisel jäid segama, kinnitati neid paelaga. Jahedama ilmaga kanti linasest kangast tehtud rüüd. Lõikelt sarnanes rüü pikk-kuuele ning oli kaunistamata.Rüü soovituslik esemeline eeskuju: Pärnu-Jaagupi ERM A509:5039.
Üldiselt on teada, et töörõivaid tehti valdavalt takusest riidest, mida oli kergem pesta. Nii on särgi, seeliku, põlle ja rüü materjaliks olnud jämedam linane kangas. Igapäevased põlled võisid olla värvilt tumedamaks toonitud. Argipäevaseelikud võisid olla nii ühevärvilised tumedad kui ka lihttriibulised. 19. sajandi lõpus kooti kahevärvilisi sõrmelaiuste triipudega seelikuid igapäevaseks kandmiseks ka poolvillastena. Üldine oli argipäevaste riiete lihtsus – lisaks materjalidele ka kaunistati neid vähem.
Rõivaosadest esines lõigetes erisusi igapäevaste ja pidulike särkide vahel. Igapäevased särgid olid lihtsamalõikelised ehk sageli ilma kraeta ning lihtvarrukatega. Varruka pikkus võis olla veidi lühem, et see töötegemist ei segaks. Sama võib öelda ka seeliku pikkuse kohta.
Suvel on käidud paljajalu. Sellisel juhul kaitsti jalasääri sääristega. Need olid linasest niidist varrastel kootud ning kas ühevärvilised või triibulised. Sääriseid õmmeldi ka linasest riidest. Igapäevaselt on kantud .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Igapäevase kostüümi osad sõltusid aastaajast või ka töö iseloomust. Suvel võidi käia vaid vöötatud särgi väel. Abielunaised kandsid sellisel juhul otse särgil põlle ning peakattena pearätikut. Ka neiud kandsid vajadusel pearätikut. Juuksed võisid olla lahtiselt, kuid kui need töötegemisel jäid segama, kinnitati neid paelaga. Jahedama ilmaga kanti linasest kangast tehtud rüüd. Lõikelt sarnanes rüü pikk-kuuele ning oli kaunistamata.Rüü soovituslik esemeline eeskuju: Pärnu-Jaagupi ERM A509:5039.
Üldiselt on teada, et töörõivaid tehti valdavalt takusest riidest, mida oli kergem pesta. Nii on särgi, seeliku, põlle ja rüü materjaliks olnud jämedam linane kangas. Igapäevased põlled võisid olla värvilt tumedamaks toonitud. Argipäevaseelikud võisid olla nii ühevärvilised tumedad kui ka lihttriibulised. 19. sajandi lõpus kooti kahevärvilisi sõrmelaiuste triipudega seelikuid igapäevaseks kandmiseks ka poolvillastena. Üldine oli argipäevaste riiete lihtsus – lisaks materjalidele ka kaunistati neid vähem.
Rõivaosadest esines lõigetes erisusi igapäevaste ja pidulike särkide vahel. Igapäevased särgid olid lihtsamalõikelised ehk sageli ilma kraeta ning lihtvarrukatega. Varruka pikkus võis olla veidi lühem, et see töötegemist ei segaks. Sama võib öelda ka seeliku pikkuse kohta.
Suvel on käidud paljajalu. Sellisel juhul kaitsti jalasääri sääristega. Need olid linasest niidist varrastel kootud ning kas ühevärvilised või triibulised. Sääriseid õmmeldi ka linasest riidest. Igapäevaselt on kantud .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about traditional Estonian clothing, including descriptions of everyday and festive attire. Although it lacks educational standards and a coherent writing style, it introduces key concepts relevant to cultural and historical studies. The content is somewhat disorganized and lacks exercises or solutions, limiting its educational value.

Educational score: 3