Kasutusrendi võimalikkusest RTJ 9 mõistes.
Auditeerides erinevaid avaliku sektori asutusi ja nende majandustehinguid on sageli vajalik analüüsida ka asutuse poolt sõlmitud liisinglepingute vastavust RTJ nr 9’le. Nimelt sätestab RTJ nr 9, millistel juhtudel tuleb klassifitseerida sõlmitud rendileping kasutusrendilepinguks ja millistel juhtudel kapitalirendilepinguks. Selliseks analüüsiks tuleneb omakorda vajadus riigieelarve seadusest, mille § 29 lg 3 sätestab, et riigiraamatupidamiskohustuslasel on keelatud kasutada kapitalirenti .
RTJ nr 9 kohaselt tuleb klassifitseerida rendilepingud kapitalirendilepinguks juhul, kui põhilised renditava vara omandiga seonduvad riskid ja hüved on kandunud üle rentnikule. Kui asutused, kes on lepinguid sõlminud, on järginud allpool toodud RTJ 9 punkti 12 nõudeid, · et lepingu lõppedes ei tohi vara omandiõigus rentnikule üle minna; · et rendiperiood ei tohiks katta üle 75% renditava vara majanduslikust elueast; · et rentnikul ei oleks lepingu lõppedes optsiooni osta renditavat vara jääkväärtusega, mis on oluliselt madalam antud hetke turuhinnast jne, siis RTJ nr 9 punktis 13 toodud nõuetest on tavaliselt mööda vaadatud. Ja seda tavaliselt mitte rendilepingut sõlmiva asutuse süül vaid liisingfirmade poolt pakutavatest tingimustest tulenevalt. Nimelt annab RTJ 9 p13 regulatsiooni, et · rendileping on kapitalirendileping, kui selles on sätestatud, et rendi katkestamisel rentniku poolt kannab rendileandjale katkestamisest tulenevad kahjud rentnik;.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kasutusrendi võimalikkusest RTJ 9 mõistes.
Auditeerides erinevaid avaliku sektori asutusi ja nende majandustehinguid on sageli vajalik analüüsida ka asutuse poolt sõlmitud liisinglepingute vastavust RTJ nr 9’le. Nimelt sätestab RTJ nr 9, millistel juhtudel tuleb klassifitseerida sõlmitud rendileping kasutusrendilepinguks ja millistel juhtudel kapitalirendilepinguks. Selliseks analüüsiks tuleneb omakorda vajadus riigieelarve seadusest, mille § 29 lg 3 sätestab, et riigiraamatupidamiskohustuslasel on keelatud kasutada kapitalirenti .
RTJ nr 9 kohaselt tuleb klassifitseerida rendilepingud kapitalirendilepinguks juhul, kui põhilised renditava vara omandiga seonduvad riskid ja hüved on kandunud üle rentnikule. Kui asutused, kes on lepinguid sõlminud, on järginud allpool toodud RTJ 9 punkti 12 nõudeid, · et lepingu lõppedes ei tohi vara omandiõigus rentnikule üle minna; · et rendiperiood ei tohiks katta üle 75% renditava vara majanduslikust elueast; · et rentnikul ei oleks lepingu lõppedes optsiooni osta renditavat vara jääkväärtusega, mis on oluliselt madalam antud hetke turuhinnast jne, siis RTJ nr 9 punktis 13 toodud nõuetest on tavaliselt mööda vaadatud. Ja seda tavaliselt mitte rendilepingut sõlmiva asutuse süül vaid liisingfirmade poolt pakutavatest tingimustest tulenevalt. Nimelt annab RTJ 9 p13 regulatsiooni, et · rendileping on kapitalirendileping, kui selles on sätestatud, et rendi katkestamisel rentniku poolt kannab rendileandjale katkestamisest tulenevad kahjud rentnik;.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract appears to be a discussion on accounting regulations, specifically RTJ 9, and its application to lease agreements in the public sector. It is written in a formal and technical tone, suggesting it may not be suitable for primary or grade school levels. The content is coherent but lacks educational structure and exercises, making it less valuable for teaching.

Educational score: 1