Millal täpselt sündis idee ehitada Valgevase uulitsale maja, ei ole täpselt teada.
1932. aasta oktoobris ostis tollal Suur-Laagri 4b elanud Väike-Rõude juurtega mees Jaan Põlten (Pölten) Mihkel Pung
`ilt 5655 krooni eest maja ehitamiseks kinnistu nr 4427.
29.08.1933 kinnitati Tallinna linnavalitsuses maja projekt ning kaks päeva hiljem asus Jaan Põlten "teostama ehitustöid".
Töö käis kiiresti ning 24. märtsil 1934 aastal on Tallinna linna ehitusinspektor oma allkirjaga kinnitanud, et: "ehitustööd on kohapeal järele vaadatud ning ehitise kasutamisele võtmiseks ei ole takistusi."
Valminud maja on nö Tallinna maja tüüpi kivi trepikojaga kahekorruseline topelt püstpalk seintega ja murdpoolkelpkatusega maja. Algselt oli majas kokku 8 kahetoalist korterit, milles ka köök ja wc; suur pööning ning soklikorrus, kus asusid kuurid, pesuköök ja äriruum.
1935. aastal algatas Jaan Põlten "katusekorrusele korteri rajamise" projekti kooskõlastamise, mis sai kinnituse 1936. aastal. Täiendav, 9. korter, võeti Tallinna Linnavalitsuse inspektori poolt vastu 1937. aastal.
Majaomanik, Jaan Põlten, suri 1939. aastal. Seega rajaja ise oma majas kahjuks kaua elada ei saanudki. Pärast Jaan Põlteni surma päris maja tema tütar Emilie-Marie.
27.11.1940 aastal maja ENSV Rahvakomissaride nõukogu otsusega natsionaliseeriti ning maja asus haldama Nõukogude Liidu ajast teada tuntud majavalitsus, kes majutas majja omal valikul inimesi ning remontis vastavalt oma äranägemisele või käsuliini korraldustele, kelle.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Millal täpselt sündis idee ehitada Valgevase uulitsale maja, ei ole täpselt teada.
1932. aasta oktoobris ostis tollal Suur-Laagri 4b elanud Väike-Rõude juurtega mees Jaan Põlten (Pölten) Mihkel Pung
`ilt 5655 krooni eest maja ehitamiseks kinnistu nr 4427.
29.08.1933 kinnitati Tallinna linnavalitsuses maja projekt ning kaks päeva hiljem asus Jaan Põlten "teostama ehitustöid".
Töö käis kiiresti ning 24. märtsil 1934 aastal on Tallinna linna ehitusinspektor oma allkirjaga kinnitanud, et: "ehitustööd on kohapeal järele vaadatud ning ehitise kasutamisele võtmiseks ei ole takistusi."
Valminud maja on nö Tallinna maja tüüpi kivi trepikojaga kahekorruseline topelt püstpalk seintega ja murdpoolkelpkatusega maja. Algselt oli majas kokku 8 kahetoalist korterit, milles ka köök ja wc; suur pööning ning soklikorrus, kus asusid kuurid, pesuköök ja äriruum.
1935. aastal algatas Jaan Põlten "katusekorrusele korteri rajamise" projekti kooskõlastamise, mis sai kinnituse 1936. aastal. Täiendav, 9. korter, võeti Tallinna Linnavalitsuse inspektori poolt vastu 1937. aastal.
Majaomanik, Jaan Põlten, suri 1939. aastal. Seega rajaja ise oma majas kahjuks kaua elada ei saanudki. Pärast Jaan Põlteni surma päris maja tema tütar Emilie-Marie.
27.11.1940 aastal maja ENSV Rahvakomissaride nõukogu otsusega natsionaliseeriti ning maja asus haldama Nõukogude Liidu ajast teada tuntud majavalitsus, kes majutas majja omal valikul inimesi ning remontis vastavalt oma äranägemisele või käsuliini korraldustele, kelle.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about a specific house in Estonia, its construction, and ownership changes. While it offers some basic information, it lacks educational relevance, coherence, and clarity for primary or grade school levels. The content is more suited for local history or real estate enthusiasts.

Educational score: 1