Omakaitselased keetsid punaseid elusalt
1941. aasta kuumadel juulipäevadel küüditamise eest metsa pagenud omakaitselased nuhtlesid punaseid parema puudusel ka kuuma auru ning vitstega.
Artikkel ilmus 2004. aasta 6. juuli Eesti Ekspressis.
Kõige esimene teadaolev metsavend Eestis oli Viru maakonna Alutaguse valla Arumäe küla noormees Enn Murulaid, kes deserteeris juba 1940. aasta septembris endise Eesti kaitseväe ühendamisel Punaarmeega, kirjutab Riigiarhiivi ajaloolane Tiit Noormets kevadel ilmunud allikapublikatsiooni “Metsavennad Suvesõjas 1941” saatesõnas.
Kuid kuni 1941. aasta 14. juuni küüditamiseni kujutas metsavend endast siiski pigem erandit ja kurioossumit, enamikule inimestest oli mõte lindpriistaatusest võõras ja koguni psühholoogiliselt vastuvõtmatu. Küüditamine muutis kõik ning peaaegu üleöö muutusid metsad kohati rahvarohkemaks kui külad.
Lisaks küüditamisele kiirendasid metsavendluse teket ka Eesti armeest ümberformeeritud 22. Laskurkorpuse väljaviimine Eestist juuni lõpul, kutsealuste sõjaväkke võtmine juuli algul ning mobilisatsioonid juulis ja augustis. Haripunkt saabus hävituspataljonide loomisega, kellele olid «banditismivastases võitluses» antud vabad käed.
Kodu kuuseladvas
Mahukas allikapublikatsioon sisaldab kümnete valdade omakaitse- ja metsavennarühmade Saksa ajal kirja pandud omakäelisi ajalooülevaateid. Kunagiste ajalookirjutajate kohatistest heroiseerimispüüdlustest hoolimata kumab ridade vahelt selgesti läbi ka metsa aetud inimeste traagika.
Vahet.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Omakaitselased keetsid punaseid elusalt
1941. aasta kuumadel juulipäevadel küüditamise eest metsa pagenud omakaitselased nuhtlesid punaseid parema puudusel ka kuuma auru ning vitstega.
Artikkel ilmus 2004. aasta 6. juuli Eesti Ekspressis.
Kõige esimene teadaolev metsavend Eestis oli Viru maakonna Alutaguse valla Arumäe küla noormees Enn Murulaid, kes deserteeris juba 1940. aasta septembris endise Eesti kaitseväe ühendamisel Punaarmeega, kirjutab Riigiarhiivi ajaloolane Tiit Noormets kevadel ilmunud allikapublikatsiooni “Metsavennad Suvesõjas 1941” saatesõnas.
Kuid kuni 1941. aasta 14. juuni küüditamiseni kujutas metsavend endast siiski pigem erandit ja kurioossumit, enamikule inimestest oli mõte lindpriistaatusest võõras ja koguni psühholoogiliselt vastuvõtmatu. Küüditamine muutis kõik ning peaaegu üleöö muutusid metsad kohati rahvarohkemaks kui külad.
Lisaks küüditamisele kiirendasid metsavendluse teket ka Eesti armeest ümberformeeritud 22. Laskurkorpuse väljaviimine Eestist juuni lõpul, kutsealuste sõjaväkke võtmine juuli algul ning mobilisatsioonid juulis ja augustis. Haripunkt saabus hävituspataljonide loomisega, kellele olid «banditismivastases võitluses» antud vabad käed.
Kodu kuuseladvas
Mahukas allikapublikatsioon sisaldab kümnete valdade omakaitse- ja metsavennarühmade Saksa ajal kirja pandud omakäelisi ajalooülevaateid. Kunagiste ajalookirjutajate kohatistest heroiseerimispüüdlustest hoolimata kumab ridade vahelt selgesti läbi ka metsa aetud inimeste traagika.
Vahet.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about the Forest Brothers in Estonia, which could be relevant to educational topics. However, it is written in Estonian, lacks coherence, and includes complex content, making it less suitable for primary or grade school levels. The text assumes prior knowledge and doesn't offer a clear, introductory overview of the subject.

Educational score: 2