Kuuekümnendatel muutus USAs sotsiaalteadlaste ja keskkonda kujundavate spetsialistide koostöö tihedamaks ning päevakorda tõusid mitmed inimese elukeskkonda uurivad teadussuunad. Omavahel hakkasid lävima arhitektid, geograafid, sotsioloogid ja psühholoogid, püüdes leida teaduslikku vastust küsimusele, milline on inimese jaoks kõige parem elukeskkond ning kuidas olemasolevat linnakeskkonda inimsõbralikumaks arendada.
Sotsiaalpsühholoogid Sheldon Cohen ja Stanley Milgram väitsid oma urbanistliku keskkonna mõju teadustöödes, et inimeste tähelepanu ahenemist seletab paljude keskkondlike stressorite mõju inimesekäitumisele. Kuna inimese informatsiooni töötlemisvõime on piiratud siis liigse info puhul tekib informatiivne ülekoormus. Selleks, et sellega toime tulla, peab inimene mingeid stiimuleid ignoreerima. Milgram seletab sellega seda, miks linnas elavatel inimestel ei ole ressurssi arendada sügavuti minevaid inimsuhteid.
Kaasaegset linnakeskkonda on sotsiaalteadlased pidanud ka kuritegevust ja tülpimust soodustavaks. Urbanoloog Parr on väitnud, et metsad, mäed ja looduslikud väljad sisaldavad stiimulite lõpmatut varieeruvust, samas kui linna keskkond koosneb pidevalt korduvatest detailidest. Ka ei ole linnas võimalik näha horisonti ning ühekülgsusest tingitud liig vähene stimulatsioon toob seetõttu tema meelest kaasa intensiivsema stimulatsiooni otsingud kuritegevusest ja ekstreemspordist.
Keskkonna esteetik Daniel Berlyne lõi eelnevate isikutega paralleelselt teooria stiimulite.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuuekümnendatel muutus USAs sotsiaalteadlaste ja keskkonda kujundavate spetsialistide koostöö tihedamaks ning päevakorda tõusid mitmed inimese elukeskkonda uurivad teadussuunad. Omavahel hakkasid lävima arhitektid, geograafid, sotsioloogid ja psühholoogid, püüdes leida teaduslikku vastust küsimusele, milline on inimese jaoks kõige parem elukeskkond ning kuidas olemasolevat linnakeskkonda inimsõbralikumaks arendada.
Sotsiaalpsühholoogid Sheldon Cohen ja Stanley Milgram väitsid oma urbanistliku keskkonna mõju teadustöödes, et inimeste tähelepanu ahenemist seletab paljude keskkondlike stressorite mõju inimesekäitumisele. Kuna inimese informatsiooni töötlemisvõime on piiratud siis liigse info puhul tekib informatiivne ülekoormus. Selleks, et sellega toime tulla, peab inimene mingeid stiimuleid ignoreerima. Milgram seletab sellega seda, miks linnas elavatel inimestel ei ole ressurssi arendada sügavuti minevaid inimsuhteid.
Kaasaegset linnakeskkonda on sotsiaalteadlased pidanud ka kuritegevust ja tülpimust soodustavaks. Urbanoloog Parr on väitnud, et metsad, mäed ja looduslikud väljad sisaldavad stiimulite lõpmatut varieeruvust, samas kui linna keskkond koosneb pidevalt korduvatest detailidest. Ka ei ole linnas võimalik näha horisonti ning ühekülgsusest tingitud liig vähene stimulatsioon toob seetõttu tema meelest kaasa intensiivsema stimulatsiooni otsingud kuritegevusest ja ekstreemspordist.
Keskkonna esteetik Daniel Berlyne lõi eelnevate isikutega paralleelselt teooria stiimulite.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides valuable information on environmental psychology and urban studies, introducing key concepts relevant to educational topics. Although it may not be comprehensive and includes some complex terminology, the content is coherent and focused. The extract is suitable for upper grade school levels, but may require adaptation for primary school students. 

Educational score: 4