Emakeel ja võõrkeel
Kui emakeeles öeldakse „naelkumm”, siis pole mingit põhjust seda olulist asja ümber ristida. Suurem osa eestlastest kasutab kõnes ja kirjas rohkem või vähem koolikeelele lähedast keelt.
Pruugime sõnu emakeel ja eesti keel peaaegu sünonüümidena. Mis on eriti kahtlane siis, kui jutt käib koolilaste kohta, kelle esimene lapsena õpitud keel ei olnud eesti keel. Nii võiks meie keelekorralduse traditsiooni arvestades muidugi teha ettepaneku asendada emakeel niisuguseks puhuks mõne teise sõnaga, näiteks esmakeelega. Sellist ettepanekut ma aga teha ei taha. Vastupidi, tahan kutsuda olema ettevaatlikum eesti keele muutmisel, olemasolevate sõnade asendamisel uutega, tundugu need loogiliselt korrektsemad või lühemad.
Emakeel (native language, poдHoй языk, Muttersprache) on keel, mille inimene omandab varases lapseeas pelgalt matkimise ja harjutamisega, ilma mingi süstemaatilise õppimiseta, ilma mingite teadmisteta sellest, mis on keel, grammatika või sõnavara. Psühholooge ja keeleteadlasi on hämmastanud see, kui kergesti see emakeele omandamine sujub, eriti võrreldes nende raskustega, mis meid ootavad siis, kui hiljem õpime teisi keeli. On hästi teada, et võõrkeelte õppimine läheb kõige paremini lapseeas. Vähesed suudavad täiskasvanuna täiuslikult omandada võõrkeele, „keeletundest”, keele foneetiliste ja semantiliste nüansside tabamisest jääb ikka midagi puudu. Üldjuhul läheb laps kooli juba emakeele hää oskajana, ta valitseb täielikult morfoloogiat, tema hääldus on .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Emakeel ja võõrkeel
Kui emakeeles öeldakse „naelkumm”, siis pole mingit põhjust seda olulist asja ümber ristida. Suurem osa eestlastest kasutab kõnes ja kirjas rohkem või vähem koolikeelele lähedast keelt.
Pruugime sõnu emakeel ja eesti keel peaaegu sünonüümidena. Mis on eriti kahtlane siis, kui jutt käib koolilaste kohta, kelle esimene lapsena õpitud keel ei olnud eesti keel. Nii võiks meie keelekorralduse traditsiooni arvestades muidugi teha ettepaneku asendada emakeel niisuguseks puhuks mõne teise sõnaga, näiteks esmakeelega. Sellist ettepanekut ma aga teha ei taha. Vastupidi, tahan kutsuda olema ettevaatlikum eesti keele muutmisel, olemasolevate sõnade asendamisel uutega, tundugu need loogiliselt korrektsemad või lühemad.
Emakeel (native language, poдHoй языk, Muttersprache) on keel, mille inimene omandab varases lapseeas pelgalt matkimise ja harjutamisega, ilma mingi süstemaatilise õppimiseta, ilma mingite teadmisteta sellest, mis on keel, grammatika või sõnavara. Psühholooge ja keeleteadlasi on hämmastanud see, kui kergesti see emakeele omandamine sujub, eriti võrreldes nende raskustega, mis meid ootavad siis, kui hiljem õpime teisi keeli. On hästi teada, et võõrkeelte õppimine läheb kõige paremini lapseeas. Vähesed suudavad täiskasvanuna täiuslikult omandada võõrkeele, „keeletundest”, keele foneetiliste ja semantiliste nüansside tabamisest jääb ikka midagi puudu. Üldjuhul läheb laps kooli juba emakeele hää oskajana, ta valitseb täielikult morfoloogiat, tema hääldus on .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about native language and language acquisition, relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as the difference between native and foreign languages, and discusses language learning in childhood. The text is coherent and suitable for learning, but may include some complex concepts and lacks exercises or solutions. 

Educational score: 3