Y kromosoomide uuring annab uusi vihjeid inimese päritolu kohta
Toimetas Katrin Sak
Meie planeedil elab enam kui 7 miljardit inimest, kõik nad on pärit ühest kohast ja rännanud kümnete tuhandete aastate jooksul laiali üle kogu Maa.
Isegi siis, kui me kõik teaksime oma perekondlikku pärinemislugu, ei oska teadlased täpselt öelda, millal ja kuidas panid üksikud esivanemad aluse tänapäeva populatsiooni tohutule mitmekesisusele. DNA analüüsi kaudu saadud värsked teadmised heidavad sellele müsteeriumile aga omajagu uut valgust. Uurides erinevate populatsioonide meeste Y kromosoomide DNA järjestust, tehti kindlaks, et nende meeste kõige hiljutisem ühine esivanem (most recent common ancestor = MRCA) elas umbes 120-156 tuhat aastat tagasi.
Antud töös uuriti inimese päritolu esmakordselt meesliini pidi Y kromosoomi DNA-d sekveneerides. Tulemused langevad üsna hästi kokku eelnevate leidudega naiste kõige hiljutisema ühise esivanema kohta (vastavad uuringud olid teostatud mitokondriaalset DNA-d kasutades), kes arvatakse olevat elanud 99-148 tuhat aastat tagasi. Selline ajaline kokkulangevus muudab uue uuringu eriti oluliseks.
Uuring viidi läbi Stanfordi Ülikoolis ning avaldati ajakirjas Science. Y kromosoomide järjestuse uurimine sai võimalikuks alles üsna hiljuti, kuna eelnevad metoodikad olid tehniliselt piiratud. Artiklis kirjeldatakse täpsemalt, kuidas Y kromosoomi järjestuse mõõtmised läbi viidi.
Uuring näitab, et meeste kõige hiljutisem ühine esivanem ei elanud naiste kõige hiljut.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Y kromosoomide uuring annab uusi vihjeid inimese päritolu kohta
Toimetas Katrin Sak
Meie planeedil elab enam kui 7 miljardit inimest, kõik nad on pärit ühest kohast ja rännanud kümnete tuhandete aastate jooksul laiali üle kogu Maa.
Isegi siis, kui me kõik teaksime oma perekondlikku pärinemislugu, ei oska teadlased täpselt öelda, millal ja kuidas panid üksikud esivanemad aluse tänapäeva populatsiooni tohutule mitmekesisusele. DNA analüüsi kaudu saadud värsked teadmised heidavad sellele müsteeriumile aga omajagu uut valgust. Uurides erinevate populatsioonide meeste Y kromosoomide DNA järjestust, tehti kindlaks, et nende meeste kõige hiljutisem ühine esivanem (most recent common ancestor = MRCA) elas umbes 120-156 tuhat aastat tagasi.
Antud töös uuriti inimese päritolu esmakordselt meesliini pidi Y kromosoomi DNA-d sekveneerides. Tulemused langevad üsna hästi kokku eelnevate leidudega naiste kõige hiljutisema ühise esivanema kohta (vastavad uuringud olid teostatud mitokondriaalset DNA-d kasutades), kes arvatakse olevat elanud 99-148 tuhat aastat tagasi. Selline ajaline kokkulangevus muudab uue uuringu eriti oluliseks.
Uuring viidi läbi Stanfordi Ülikoolis ning avaldati ajakirjas Science. Y kromosoomide järjestuse uurimine sai võimalikuks alles üsna hiljuti, kuna eelnevad metoodikad olid tehniliselt piiratud. Artiklis kirjeldatakse täpsemalt, kuidas Y kromosoomi järjestuse mõõtmised läbi viidi.
Uuring näitab, et meeste kõige hiljutisem ühine esivanem ei elanud naiste kõige hiljut.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on human origins and genetics, but it is written in a language (Estonian) that may not be accessible to all students. The content is relevant to educational topics, introduces key concepts, and is coherent. However, it lacks exercises, solutions, and may include complex concepts for grade school students.

Educational score: 3