Toimetas Astra Kallasmaa
Kas oled kunagi mõelnud sellele, et teatud sagedusel ruumis levivad helivõnked võiksid kuidagi pärssida sinu maitsemeelte tööd lemmik söögi nautimisel? Briti teadlaste värske uurimistöö demonstreerib, et tõepoolest, helikeskkonnal on otsene mõju ka sellele, kuidas inimene tajub söödava toidu maitset. Olenevalt sellest, millist muusikat inimene söömise ajal kuuleb, tundub ka toit tema jaoks magusam või mõrum.
Oxfordi ülikooli psühholoog Charles Spence uurib seda, kuidas erinevad meeled töötavad ja üksteist mõjutavad. Oma viimaseis uuringuis viis ta läbi katsed, kus inimesed nuusutasid veine ja maitsesid šokolaade ning seejärel hindasid, millised aroomid ja maitsed sobituvad kokku erinevate muusikaliste helidega. Tulemused näitasid, et inimesed kipuvad magusaid maitseid seostama kõrgemate helide ja klaverimuusikaga, kuid mõrud maitseelamused resoneeruvad madalate nootide ja vaskpuhkpillide mänguga.
Pärast neid uurimistöid soovis ta aga katsetada, kas reaalses elus toimiks ka vastupidine variant: kas inimesed tajuksid klaverihelide taustal söödavat maiust magusamalt ja vaskpuhkpillide muusika saatel mõrumalt? Selle testimiseks korraldas ta uued katsed, kus inimesed hindasid iirise maitset erinevates helikeskkondades.
Inimesed maitsesid iirise tükke, mis olid kõik täpselt sama maitsega, kuid iga tüki ajal lasti kuuldavale kas "magusaid" või "mõrusid" helisid. Üllataval kombel maitsesid ka iirise palakesed seetõttu inimestele vastavalt magusamad või mõruma.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Toimetas Astra Kallasmaa
Kas oled kunagi mõelnud sellele, et teatud sagedusel ruumis levivad helivõnked võiksid kuidagi pärssida sinu maitsemeelte tööd lemmik söögi nautimisel? Briti teadlaste värske uurimistöö demonstreerib, et tõepoolest, helikeskkonnal on otsene mõju ka sellele, kuidas inimene tajub söödava toidu maitset. Olenevalt sellest, millist muusikat inimene söömise ajal kuuleb, tundub ka toit tema jaoks magusam või mõrum.
Oxfordi ülikooli psühholoog Charles Spence uurib seda, kuidas erinevad meeled töötavad ja üksteist mõjutavad. Oma viimaseis uuringuis viis ta läbi katsed, kus inimesed nuusutasid veine ja maitsesid šokolaade ning seejärel hindasid, millised aroomid ja maitsed sobituvad kokku erinevate muusikaliste helidega. Tulemused näitasid, et inimesed kipuvad magusaid maitseid seostama kõrgemate helide ja klaverimuusikaga, kuid mõrud maitseelamused resoneeruvad madalate nootide ja vaskpuhkpillide mänguga.
Pärast neid uurimistöid soovis ta aga katsetada, kas reaalses elus toimiks ka vastupidine variant: kas inimesed tajuksid klaverihelide taustal söödavat maiust magusamalt ja vaskpuhkpillide muusika saatel mõrumalt? Selle testimiseks korraldas ta uued katsed, kus inimesed hindasid iirise maitset erinevates helikeskkondades.
Inimesed maitsesid iirise tükke, mis olid kõik täpselt sama maitsega, kuid iga tüki ajal lasti kuuldavale kas "magusaid" või "mõrusid" helisid. Üllataval kombel maitsesid ka iirise palakesed seetõttu inimestele vastavalt magusamad või mõruma.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on how sound affects taste perception, introducing a relevant educational topic. It presents a coherent and organized overview of a scientific study, making it suitable for educational use. Although it may not be comprehensive, the content is valuable for structured learning and aligns with educational standards. However, it lacks exercises and solutions, and the language may not be simple enough for primary school students.

Educational score: 4