Riigikantselei juures tegutsev Arenguseire Keskus (AK) avaldas raporti, mille kohaselt lükkuks Eesti rahvastiku vähenemine paariks aastakümneks edasi, kui siia jääks püsivalt elama 30 000 Ukrainast saabunud sõjapõgenikku.
Praeguseks hetkeks on Eestisse tulnud enam kui 35 000 sõjapõgenikku. AK hindas Eurostati rahvastiku baasprognoosi põhjal kolme võimalikku demograafilist stsenaariumi.
"Sõjapõgenike Eestisse jäämine lükkab edasi eelkõige rahvaarvu vähenemist. 10 000 sõjapõgenikku hoiaks Eesti rahvaarvu tavapärasest suuremana üheksa aastat, 30 000 sõjapõgenikku 22 aastat ja 60 000 inimest 40 aastat," sõnas keskuse ekspert Magnus Piirits.
Piiritsa sõnul oleks aastal 2100 sõjapõgenike Eestisse jäämise tulemusel viimase rahvastikuprognoosiga võrreldes rahvaarv suurem 10 000 sisserännanu puhul 13 000 võrra, 30 000 sisserännanu puhul 39 000 võrra ja 60 000 sisserännanu puhul 78 000 inimese võrra.
Raportis tõdetakse, et Eesti sündimuskordaja on alates 1990. aastast olnud alla taastetaseme ja 2020. aastal oli see 1,58. Statistikaameti kohaselt peaks sündimuskordaja olema vähemalt kaks, et rahvastik loomulikul viisil taastuks.
"Täiesti puudub Arenguseire Keskuse raportis aga sündimuse mõjuanalüüs," kritiseerib raportit riigikogu liige Jaak Valge. "Nimelt jääb Eestis välispäritolu rahvastiku sündimus põlisrahvastiku omale selgelt alla. Välispäritolu inimeste sündimuskäitumine järgib päritolumaade, eeskätt idaslaavi maade mustreid, kus sündimus on madalam. Uues elukohas langeb sündimus .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Riigikantselei juures tegutsev Arenguseire Keskus (AK) avaldas raporti, mille kohaselt lükkuks Eesti rahvastiku vähenemine paariks aastakümneks edasi, kui siia jääks püsivalt elama 30 000 Ukrainast saabunud sõjapõgenikku.
Praeguseks hetkeks on Eestisse tulnud enam kui 35 000 sõjapõgenikku. AK hindas Eurostati rahvastiku baasprognoosi põhjal kolme võimalikku demograafilist stsenaariumi.
"Sõjapõgenike Eestisse jäämine lükkab edasi eelkõige rahvaarvu vähenemist. 10 000 sõjapõgenikku hoiaks Eesti rahvaarvu tavapärasest suuremana üheksa aastat, 30 000 sõjapõgenikku 22 aastat ja 60 000 inimest 40 aastat," sõnas keskuse ekspert Magnus Piirits.
Piiritsa sõnul oleks aastal 2100 sõjapõgenike Eestisse jäämise tulemusel viimase rahvastikuprognoosiga võrreldes rahvaarv suurem 10 000 sisserännanu puhul 13 000 võrra, 30 000 sisserännanu puhul 39 000 võrra ja 60 000 sisserännanu puhul 78 000 inimese võrra.
Raportis tõdetakse, et Eesti sündimuskordaja on alates 1990. aastast olnud alla taastetaseme ja 2020. aastal oli see 1,58. Statistikaameti kohaselt peaks sündimuskordaja olema vähemalt kaks, et rahvastik loomulikul viisil taastuks.
"Täiesti puudub Arenguseire Keskuse raportis aga sündimuse mõjuanalüüs," kritiseerib raportit riigikogu liige Jaak Valge. "Nimelt jääb Eestis välispäritolu rahvastiku sündimus põlisrahvastiku omale selgelt alla. Välispäritolu inimeste sündimuskäitumine järgib päritolumaade, eeskätt idaslaavi maade mustreid, kus sündimus on madalam. Uues elukohas langeb sündimus .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to demographic topics, but it lacks coherence and clarity for educational purposes. The content is more suited for news articles than educational materials, and it includes complex concepts and statistical data that may be challenging for grade school students. The text also lacks exercises, solutions, and a focused writing style, making it less valuable for structured learning.

Educational score: 1