JUUNI 2016
Venekeelsete noorte valikud ja võimalused haridusmaastikul ning tööturul
MISA nõustamiskeskuse tiimis on uus liige
Narva eelarvamusfestivalil kummutati määratlemata kodakondsusega seotud müüte
Eesti keele õppimine jätkub ka suvekuudel
Rahvusvähemuste pühapäevakoolide õpetajad sõidavad oma päritoluriiki end täiendama
Eesti keelt ja kultuuri saab edukalt õpetada ka suvises noortelaagris
Väitekirjad lõimumisvaldkonnast
Venekeelsete noorte valikud ja võimalused haridusmaastikul ning tööturul
Kristina Lindemanni 2013. aastal valminud doktoritöö „Venekeelsete noorte struktuurne integratsioon postsovetlikes kontekstides: hariduse omandamine ja tööturule sisenemine“ keskendub Nõukogude Liidu järgsel ajal hariduse omandanud 15-35-aastaste Eesti venekeelsete noorte õppeedukusele, haridustasemele ja võimalustele tööturule sisenemisel. Analüüsi aluseks olnud andmed on saadud neljast laiaulatuslikust uuringust – PISA (2006), Eesti TIESi uuring (2007–2008), Ukrainas 2007. aastal läbi viidud noorte siirdeuuring ja aastatel 2002–2011 tehtud Eesti tööjõu-uuringu andmed. Doktoritöö põhiküsimus on, kuidas mõjutavad rahvus ja keeleoskus hariduse omandamist ja edukust tööturul ning kuidas need mõjud sõltuvad sellest, mis keeles haridus omandati ning millised on peamised tööturul kasutatavad keeled. Doktoritöös võrreldakse Eestit ja Lätit ning Eestit ja Ukrainat.
Analüüsi tulemused näitavad, et erinevalt Lääne-Euroopa riikide uurimistulemustest, mille järgi lõhe teise põlvkonna sisserän.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: JUUNI 2016
Venekeelsete noorte valikud ja võimalused haridusmaastikul ning tööturul
MISA nõustamiskeskuse tiimis on uus liige
Narva eelarvamusfestivalil kummutati määratlemata kodakondsusega seotud müüte
Eesti keele õppimine jätkub ka suvekuudel
Rahvusvähemuste pühapäevakoolide õpetajad sõidavad oma päritoluriiki end täiendama
Eesti keelt ja kultuuri saab edukalt õpetada ka suvises noortelaagris
Väitekirjad lõimumisvaldkonnast
Venekeelsete noorte valikud ja võimalused haridusmaastikul ning tööturul
Kristina Lindemanni 2013. aastal valminud doktoritöö „Venekeelsete noorte struktuurne integratsioon postsovetlikes kontekstides: hariduse omandamine ja tööturule sisenemine“ keskendub Nõukogude Liidu järgsel ajal hariduse omandanud 15-35-aastaste Eesti venekeelsete noorte õppeedukusele, haridustasemele ja võimalustele tööturule sisenemisel. Analüüsi aluseks olnud andmed on saadud neljast laiaulatuslikust uuringust – PISA (2006), Eesti TIESi uuring (2007–2008), Ukrainas 2007. aastal läbi viidud noorte siirdeuuring ja aastatel 2002–2011 tehtud Eesti tööjõu-uuringu andmed. Doktoritöö põhiküsimus on, kuidas mõjutavad rahvus ja keeleoskus hariduse omandamist ja edukust tööturul ning kuidas need mõjud sõltuvad sellest, mis keeles haridus omandati ning millised on peamised tööturul kasutatavad keeled. Doktoritöös võrreldakse Eestit ja Lätit ning Eestit ja Ukrainat.
Analüüsi tulemused näitavad, et erinevalt Lääne-Euroopa riikide uurimistulemustest, mille järgi lõhe teise põlvkonna sisserän.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as language learning and education systems, but is largely composed of non-academic content like news headlines and research summaries. It introduces key concepts, but the writing style is not clear or consistent, and the content is not comprehensive or focused on grade school level.

Educational score: 2