Eestis töötab kaubanduses ligi 80 000 töötajat, neist 50% jaekaubanduses, 38% hulgikaubanduses, 12% tegeleb mootorsõidukite müügi ja remondiga. Kaupmeeste Liidu tegevdirektori Marika Merilai sõnul omab kaubandus kui üks suurimaid tööandjaid Eestis, ning omab suurt potentsiaali püsivate töökohtade pakkumisel ja uute töökohtade loomisel. Masu-eelselt töötajate arv vähenes majanduses tervikuna, siis selle järgselt, alates 2011. aasta teisest poolest on kaubandussektoris töötajate arv oluliselt suurenenud. Arvestades sektori mitmekesisust, on siin ka erinevused töötasudes.
Statistikaameti 2012. aaasta IV kvartali andmetel oli hulgi- ja jaekaubanduse keskmiseks brutotunnitasuks 5,21 eurot, mis moodustab Eesti keskmisest 94,2%. Sellest väiksem brutotunnitasu on veonduse ja laonduse, halduse, kunsti ja meelelahutuse, hariduse, põllumajanduse, kinnisvara, majutuse ja toitlustuse tegevusaladel.
Statistikaameti andmetel oli 2012. aasta IV kvartali jae- ja hulgikaubanduses keskmine brutopalk 858 eurot ja tööjõukulu kuus 1183 eurot.
Statistikaameti palgastatistika talituse juhataja Mare Kusma sõnul 2010. aastal läbi viidud töötasude uuringus toodi välja Eesti keskmise brutotunnitasu erinevates tegevusaladel, erinevates piirkondades jne. Nimetatud keskmisi näitajaid on võimalik võrrelda brutotunnitasudega jae- ja hulgikaubanduses. Samas toodi uuringus välja ka ametialade minimaalsed ja maksimaalsed tunnitasud.
- Mitmetel ametialadel hulgi- ja jaekaubanduses oli minimaalne brutotunnitasu m.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eestis töötab kaubanduses ligi 80 000 töötajat, neist 50% jaekaubanduses, 38% hulgikaubanduses, 12% tegeleb mootorsõidukite müügi ja remondiga. Kaupmeeste Liidu tegevdirektori Marika Merilai sõnul omab kaubandus kui üks suurimaid tööandjaid Eestis, ning omab suurt potentsiaali püsivate töökohtade pakkumisel ja uute töökohtade loomisel. Masu-eelselt töötajate arv vähenes majanduses tervikuna, siis selle järgselt, alates 2011. aasta teisest poolest on kaubandussektoris töötajate arv oluliselt suurenenud. Arvestades sektori mitmekesisust, on siin ka erinevused töötasudes.
Statistikaameti 2012. aaasta IV kvartali andmetel oli hulgi- ja jaekaubanduse keskmiseks brutotunnitasuks 5,21 eurot, mis moodustab Eesti keskmisest 94,2%. Sellest väiksem brutotunnitasu on veonduse ja laonduse, halduse, kunsti ja meelelahutuse, hariduse, põllumajanduse, kinnisvara, majutuse ja toitlustuse tegevusaladel.
Statistikaameti andmetel oli 2012. aasta IV kvartali jae- ja hulgikaubanduses keskmine brutopalk 858 eurot ja tööjõukulu kuus 1183 eurot.
Statistikaameti palgastatistika talituse juhataja Mare Kusma sõnul 2010. aastal läbi viidud töötasude uuringus toodi välja Eesti keskmise brutotunnitasu erinevates tegevusaladel, erinevates piirkondades jne. Nimetatud keskmisi näitajaid on võimalik võrrelda brutotunnitasudega jae- ja hulgikaubanduses. Samas toodi uuringus välja ka ametialade minimaalsed ja maksimaalsed tunnitasud.
- Mitmetel ametialadel hulgi- ja jaekaubanduses oli minimaalne brutotunnitasu m.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides statistical information about the retail sector in Estonia, including employment numbers and average salaries. While it offers some relevant data, the content is not tailored for educational purposes, lacks coherence, and is more suited for economic or business analysis. It does not introduce key concepts relevant to school curricula in a clear and structured manner.

Educational score: 1