IDEE
1896. aastal Väike-Maarja Põllumeeste Selts pidas oma koosolekuid kuni 1912. aastani põhiliselt Vao vallamajas (praegu Pikk 8), kuid sealne kohtusaal hakkas järjest kasvavale liikmeskonnale kitsaks jääma.
Veelgi halvem oli olukord pidude korraldamisel, sest siis tuli veerand niigi ahtast ruumist jätta lava tarvis. Nõnda tekkis juba sajandivahetuse paiku mõte seltsile oma maja ehitada, kus oleks saanud koosolekuid läbi viia, pidusid korraldada, proove teha ja muidki üritusi korraldada. Asja tegid algul lootusetuks finantseerimisraskused, aga veelgi enam ehituskrundi puudumine. Kuulus ju kogu maa Väike-Maarjas Kaarma, Ärina ja Müüriku mõisale ning Väike-Maarja kirikule. Mõisad olid oma valdused Väike-Maarjas juba kas ise hoonestanud või ära müünud, Väike-Maarja kirik kui suurim maaomanik alevikus aga keeldus kategooriliselt kellelegi jalatäitki loovutamast. 1910. aastal omandas selts enampakkumisel Lurichi päranditompu kuulunud 30 ha suuruse Sandhofi talu Väike-Maarja lõunapiiril 8331 rubla eest.
6. veebruaril 1911 tehti põhimõtteline otsus seltsimaja ehitamiseks ja valiti projekti koostamise komisjon (Märt Meos, Jakob Liiv ja Andres Allast). 12. juunil 1911. aastal Tehti otsus plaan seltsimaja ehitamiseks ära tellida ja asjaajamine M. Meose hooleks jätta. Komisjon käis tutvumas Vaivara ja Narva seltsimajaga ning M. Meos üksinda veel Tartus ja Valgas – kõikjalt toodi kaasa plaane, mille põhjal koostati nõuded Väike-Maarja seltsimaja tarvis.
PROJEKT
Projekt taheti algul tel.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: IDEE
1896. aastal Väike-Maarja Põllumeeste Selts pidas oma koosolekuid kuni 1912. aastani põhiliselt Vao vallamajas (praegu Pikk 8), kuid sealne kohtusaal hakkas järjest kasvavale liikmeskonnale kitsaks jääma.
Veelgi halvem oli olukord pidude korraldamisel, sest siis tuli veerand niigi ahtast ruumist jätta lava tarvis. Nõnda tekkis juba sajandivahetuse paiku mõte seltsile oma maja ehitada, kus oleks saanud koosolekuid läbi viia, pidusid korraldada, proove teha ja muidki üritusi korraldada. Asja tegid algul lootusetuks finantseerimisraskused, aga veelgi enam ehituskrundi puudumine. Kuulus ju kogu maa Väike-Maarjas Kaarma, Ärina ja Müüriku mõisale ning Väike-Maarja kirikule. Mõisad olid oma valdused Väike-Maarjas juba kas ise hoonestanud või ära müünud, Väike-Maarja kirik kui suurim maaomanik alevikus aga keeldus kategooriliselt kellelegi jalatäitki loovutamast. 1910. aastal omandas selts enampakkumisel Lurichi päranditompu kuulunud 30 ha suuruse Sandhofi talu Väike-Maarja lõunapiiril 8331 rubla eest.
6. veebruaril 1911 tehti põhimõtteline otsus seltsimaja ehitamiseks ja valiti projekti koostamise komisjon (Märt Meos, Jakob Liiv ja Andres Allast). 12. juunil 1911. aastal Tehti otsus plaan seltsimaja ehitamiseks ära tellida ja asjaajamine M. Meose hooleks jätta. Komisjon käis tutvumas Vaivara ja Narva seltsimajaga ning M. Meos üksinda veel Tartus ja Valgas – kõikjalt toodi kaasa plaane, mille põhjal koostati nõuded Väike-Maarja seltsimaja tarvis.
PROJEKT
Projekt taheti algul tel.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about the Väike-Maarja Põllumeeste Selts, but it lacks relevance to general educational topics and is written in a language (Estonian) that may not be widely understood. The content is also not tailored for primary or grade school levels. 

Educational score: 1