Eelmise postituse lõpetuseks lubasin, et Eesti spordi rahastamisest juba järgmisel korral. Spordi rahastamisest on viimastel nädalatel erinevates meediakanalites palju juttu olnud, seetõttu järgnevalt veidi teise nurga alt.
Üks suuremaid valukohti on sportmängude koondiste rahastamine. Erinevalt mõnest paduparempoolsest või muul põhjusel teistmoodi mõtlevast inimesest arvan, et RIIGI asi on viia oma sportlased tiitlivõistlustele juhul, kui nood on seal osalemise välja võidelnud. Vastasel korral oleks riigil ausam otse välja öelda, et teie võitlusi pole meile vaja.
Probleemiga põrkus viimati tõsiselt EM-i finaalturniirile pääsenud meeste võrkpallikoondis. 18 iseseisvusaasta jooksul on sellega kokku puutunud praktiliselt kõik eelvõistlustelt edasi pääsenud pallimänguvõistkonnad.
Seega on asi lihtsamalt öeldes süsteemi puudumises. Individuaalsportlaste rahastamiseks loodi hasartmängumaksust laekuva raha abiga mingigi süsteem. Sportmängud jäid nelja tuule kätte.
Mina ei mõista, MIKS pole süsteemi? 18 aastat on selle loomiseks olnud enam kui piisav aeg. Järeldus: pole olnud vajalikku tahet. Nüüd käib suur hädakisa, et seoses hasartmängumaksust laekuva raha järjepideva vähenemisega jääb kängu üldine spordi rahastamine. Ka Vancouveri olümpiaprojekt on selges miinuses. Uus häda - süsteem on uute olude jaoks pehmelt öeldes kehv ja sedagi tuleb muuta.
Nii kaua, kuni Eesti riik toimib igasuguse loogikata ehk kes rohkem karjub, saab rohkem raha, peaks ka spordiinimesed sellest õppust võt.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eelmise postituse lõpetuseks lubasin, et Eesti spordi rahastamisest juba järgmisel korral. Spordi rahastamisest on viimastel nädalatel erinevates meediakanalites palju juttu olnud, seetõttu järgnevalt veidi teise nurga alt.
Üks suuremaid valukohti on sportmängude koondiste rahastamine. Erinevalt mõnest paduparempoolsest või muul põhjusel teistmoodi mõtlevast inimesest arvan, et RIIGI asi on viia oma sportlased tiitlivõistlustele juhul, kui nood on seal osalemise välja võidelnud. Vastasel korral oleks riigil ausam otse välja öelda, et teie võitlusi pole meile vaja.
Probleemiga põrkus viimati tõsiselt EM-i finaalturniirile pääsenud meeste võrkpallikoondis. 18 iseseisvusaasta jooksul on sellega kokku puutunud praktiliselt kõik eelvõistlustelt edasi pääsenud pallimänguvõistkonnad.
Seega on asi lihtsamalt öeldes süsteemi puudumises. Individuaalsportlaste rahastamiseks loodi hasartmängumaksust laekuva raha abiga mingigi süsteem. Sportmängud jäid nelja tuule kätte.
Mina ei mõista, MIKS pole süsteemi? 18 aastat on selle loomiseks olnud enam kui piisav aeg. Järeldus: pole olnud vajalikku tahet. Nüüd käib suur hädakisa, et seoses hasartmängumaksust laekuva raha järjepideva vähenemisega jääb kängu üldine spordi rahastamine. Ka Vancouveri olümpiaprojekt on selges miinuses. Uus häda - süsteem on uute olude jaoks pehmelt öeldes kehv ja sedagi tuleb muuta.
Nii kaua, kuni Eesti riik toimib igasuguse loogikata ehk kes rohkem karjub, saab rohkem raha, peaks ka spordiinimesed sellest õppust võt.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information, coherence, and relevance to school curricula. It appears to be a opinion-based article discussing sports funding in Estonia, with no clear structure or educational value. The language and content are not suitable for primary or grade school levels.

Educational score: 0