Eesti Panga ökonomist: suur raha sissevool pole eesmärk
Eestisse tulevate välisinvesteeringute puhul ei ole suur raha sissevool omaette eesmärk, vaid koos rahaga võiks tulla ka oskusteave, ütles Eesti Panga ökonomist Andres Saarniit.
Täna avaldas Eesti Pank pressiteates, et möödunud aasta lõpu seisuga oli Eesti Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest välismaiste otseinvesteeringute positsiooni mahult Euroopa Liidu üheteistkümne uue liikmesriigi seas Ungari järel teisel kohal.
Kas see seis meid rahuldab? „Suur raha sissevool ei peakski olema omaette eesmärk,“ vastas Saarniit. Ideaalis soovime me tema sõnul ilmselt näha otseinvesteeringute tulekut eeskätt teadmistepõhisesse eksporttootmisse, mis tähendab, et koos rahaga tuleks oskusteave.
Välisinvesteeringute mahtude muutustest ja selle mõjust viimastel aastatel rääkis ökonomist, et üldiselt peetakse välisinvesteeringute suurt sissevoolu üdini positiivseks ja peale kriisi on mures oldud kapitali sissevoolu aeglustumise pärast. „Samas on iseloomulik, et kriisi järel on Eestis otseinvesteeringute olemit kasvatanud juba kohalolevate äriühingute kasumid ja „uue raha“ osatähtsus on vähenenud,“ märkis Saarniit.
Kiiret kapitali kasvu pole oodata
Kapitali sissevoolu Eestisse on tema sõnul vähendanud investorite ebakindlus nii majanduskasvu kui ka maailmakaubanduse väljavaate suhtes. Tulevikust rääkides ütles Saarniit, et Eesti väikest siseturgu arvestades ei saa sisenõudlus olla suure kapitali sissevoolu ajend. „Seega ei ole alust oodata kiiret.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti Panga ökonomist: suur raha sissevool pole eesmärk
Eestisse tulevate välisinvesteeringute puhul ei ole suur raha sissevool omaette eesmärk, vaid koos rahaga võiks tulla ka oskusteave, ütles Eesti Panga ökonomist Andres Saarniit.
Täna avaldas Eesti Pank pressiteates, et möödunud aasta lõpu seisuga oli Eesti Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest välismaiste otseinvesteeringute positsiooni mahult Euroopa Liidu üheteistkümne uue liikmesriigi seas Ungari järel teisel kohal.
Kas see seis meid rahuldab? „Suur raha sissevool ei peakski olema omaette eesmärk,“ vastas Saarniit. Ideaalis soovime me tema sõnul ilmselt näha otseinvesteeringute tulekut eeskätt teadmistepõhisesse eksporttootmisse, mis tähendab, et koos rahaga tuleks oskusteave.
Välisinvesteeringute mahtude muutustest ja selle mõjust viimastel aastatel rääkis ökonomist, et üldiselt peetakse välisinvesteeringute suurt sissevoolu üdini positiivseks ja peale kriisi on mures oldud kapitali sissevoolu aeglustumise pärast. „Samas on iseloomulik, et kriisi järel on Eestis otseinvesteeringute olemit kasvatanud juba kohalolevate äriühingute kasumid ja „uue raha“ osatähtsus on vähenenud,“ märkis Saarniit.
Kiiret kapitali kasvu pole oodata
Kapitali sissevoolu Eestisse on tema sõnul vähendanud investorite ebakindlus nii majanduskasvu kui ka maailmakaubanduse väljavaate suhtes. Tulevikust rääkides ütles Saarniit, et Eesti väikest siseturgu arvestades ei saa sisenõudlus olla suure kapitali sissevoolu ajend. „Seega ei ole alust oodata kiiret.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about economics and foreign investment, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The language and concepts used are complex and may not be suitable for young learners. The text lacks coherence and focus on educational content, making it less valuable for structured learning.

Educational score: 1