Kunstlik viljastamine on hetkel lastetute paaride jaoks tõhusaim moodus lapsi saada. Kuid sellegi puhul jääb rasedaks vaid umbes kolmandik protseduuri läbinud naistest, põhjust, miks see nii on, tasub otsida geenidest.
«Siin mängib rolli tohtu konsortsium geene,» ütles hiljuti antud teemal oma doktoritöö teinud Signe Altmäe Tartu Ülikooli teadusuudiste portaalile Novaator.
Altmäed huvitas, kuidas geenid, mis reguleerivad munasarjades östrogeeni tootmist, mõjutavad seda, kui edukas on kehaväline viljastamine.
Tavaliselt eraldub munasarjadest menstruatsioonitsükli jooksul üks küps munarakk, kuid kunstliku viljastamise puhul kiirendatakse seda protsessi hormoonide abil nii, et saada lühikese aja kümmekond viljastamiseks valmis munarakku. Kui need olemas, siis munarakud viljastatakse ning siirdatakse paari päeva möödudes emakasse.
Osal naistest ei anna selline hormoonidega stimuleerimine tulemust ning küpsete munarakkude tootmine ei kiirene. Samas on võimalik ka vastupidine – manustatud hormoonide toimel läheb protsess üliaktiivseks, see aga võib seada ohtu naise elu.
Altmäe keskenduski oma töös nendele geenidele, mis omavad rolli hormonaalse stimulatsiooni vastuses. «Kogu organismi hormoontasakaalu muutmine ei pruugi olla ohutu. Näiteks on õhus hüpotees, et see hormoonide manustamine võib tulevikus olla üks munasarjavähi põhjuseid,» ütles Altmäe.
Tema sõnul võiks kogu selle protsessi täpsemate geneetiliste regulatsioonide tundmaõppimine viia selleni, et juba vereproovi alusel on.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kunstlik viljastamine on hetkel lastetute paaride jaoks tõhusaim moodus lapsi saada. Kuid sellegi puhul jääb rasedaks vaid umbes kolmandik protseduuri läbinud naistest, põhjust, miks see nii on, tasub otsida geenidest.
«Siin mängib rolli tohtu konsortsium geene,» ütles hiljuti antud teemal oma doktoritöö teinud Signe Altmäe Tartu Ülikooli teadusuudiste portaalile Novaator.
Altmäed huvitas, kuidas geenid, mis reguleerivad munasarjades östrogeeni tootmist, mõjutavad seda, kui edukas on kehaväline viljastamine.
Tavaliselt eraldub munasarjadest menstruatsioonitsükli jooksul üks küps munarakk, kuid kunstliku viljastamise puhul kiirendatakse seda protsessi hormoonide abil nii, et saada lühikese aja kümmekond viljastamiseks valmis munarakku. Kui need olemas, siis munarakud viljastatakse ning siirdatakse paari päeva möödudes emakasse.
Osal naistest ei anna selline hormoonidega stimuleerimine tulemust ning küpsete munarakkude tootmine ei kiirene. Samas on võimalik ka vastupidine – manustatud hormoonide toimel läheb protsess üliaktiivseks, see aga võib seada ohtu naise elu.
Altmäe keskenduski oma töös nendele geenidele, mis omavad rolli hormonaalse stimulatsiooni vastuses. «Kogu organismi hormoontasakaalu muutmine ei pruugi olla ohutu. Näiteks on õhus hüpotees, et see hormoonide manustamine võib tulevikus olla üks munasarjavähi põhjuseid,» ütles Altmäe.
Tema sõnul võiks kogu selle protsessi täpsemate geneetiliste regulatsioonide tundmaõppimine viia selleni, et juba vereproovi alusel on.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on reproductive biology and genetics, relevant to educational topics. Although it introduces key concepts, the language and content are not tailored for primary or grade school levels, being more suitable for higher education or specialized studies. The text lacks coherence and clarity for younger audiences.

Educational score: 2