Väga paljud meist teavad lugusid riigiametnikega suhtlemisest. Oleme kuulnud nii head kui ka halba. Eelkõige kostab nurinat ametnike pealtnäha saamatuse üle, klientide liigse jooksutamise ja vahel ka ilmse ebakompetentsuse üle. Harvem kiidetakse ametnikku, kes teeb oma tööd hästi ja kohusetundlikult ning kõrge pädevusega.
Paarkümmend aastat tagasi sai tänane Eesti Vabariik enamiku oma ametnikkonnast päranduseks nõukogude ajast ja seetõttu oli algul keeruline välja juurida arusaamist, et ametnik on tavakodaniku jaoks, mitte vastupidi.
Kehtiv avaliku teenistuse seadus kehtestati Eestis 1996. aastal. Selle ajani töötasid ka kõik ametnikud töölepingu alusel, ilma avalikust teenistusest tulenevate nõuete, piirangute ja hüvitisteta. Edasi kehtestati aga väga oluline põhimõte, et avaliku võimu teostamist ei saa riik usaldada igaühele. Vajalik on vastav haridus, pädevus, teatud isikuomadused ja ametnik peab olema vähemalt 21aastane.
Ega ükski asi pole lõpuni ainult hea ning niimoodi on aegade jooksul ka avaliku teenistuse seaduses tuvastatud mitmeid probleeme ja küsitavusi. Näiteks oli seadusega kehtestatud ametnike palgaastmestiku eesmärgiks läbipaistev ja võrreldav palgakorraldus. Aga kuidas välja kujunes? Tegelikkuses ei tekkinud kindlat seost ametikohal nõutava kvalifikatsiooni, töö keerukuse, vastutuse, mõju ulatuse ja palgamäära vahel. Ametnike palgakorraldus on tänaseks muutunud läbipaistmatuks ja toonud kaasa suured palgaerinevused isegi ametikohtade põhigruppide sees. Erinev.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Väga paljud meist teavad lugusid riigiametnikega suhtlemisest. Oleme kuulnud nii head kui ka halba. Eelkõige kostab nurinat ametnike pealtnäha saamatuse üle, klientide liigse jooksutamise ja vahel ka ilmse ebakompetentsuse üle. Harvem kiidetakse ametnikku, kes teeb oma tööd hästi ja kohusetundlikult ning kõrge pädevusega.
Paarkümmend aastat tagasi sai tänane Eesti Vabariik enamiku oma ametnikkonnast päranduseks nõukogude ajast ja seetõttu oli algul keeruline välja juurida arusaamist, et ametnik on tavakodaniku jaoks, mitte vastupidi.
Kehtiv avaliku teenistuse seadus kehtestati Eestis 1996. aastal. Selle ajani töötasid ka kõik ametnikud töölepingu alusel, ilma avalikust teenistusest tulenevate nõuete, piirangute ja hüvitisteta. Edasi kehtestati aga väga oluline põhimõte, et avaliku võimu teostamist ei saa riik usaldada igaühele. Vajalik on vastav haridus, pädevus, teatud isikuomadused ja ametnik peab olema vähemalt 21aastane.
Ega ükski asi pole lõpuni ainult hea ning niimoodi on aegade jooksul ka avaliku teenistuse seaduses tuvastatud mitmeid probleeme ja küsitavusi. Näiteks oli seadusega kehtestatud ametnike palgaastmestiku eesmärgiks läbipaistev ja võrreldav palgakorraldus. Aga kuidas välja kujunes? Tegelikkuses ei tekkinud kindlat seost ametikohal nõutava kvalifikatsiooni, töö keerukuse, vastutuse, mõju ulatuse ja palgamäära vahel. Ametnike palgakorraldus on tänaseks muutunud läbipaistmatuks ja toonud kaasa suured palgaerinevused isegi ametikohtade põhigruppide sees. Erinev.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as the history and principles of public service in Estonia. However, it lacks coherence, clarity, and focus on specific educational concepts, making it less suitable for structured learning. The content is more analytical and critical, discussing problems and issues with public service, which may be too complex for grade school students.

Educational score: 2