Tuuleenergia Taanis
Taani hakkas tuuleenergia tootmist arendama 1970. aastail, olles sellega maailmas teerajajaks. Kogu maailmas kasutusel olevatest tuuleturbiinidest peaaegu poole on valmistanud Taani ettevõtted, suurimad tootjad on Vestas ja Siemens Wind Power. Vestas on ühtlasi maailma suurim tuuleturbiinitootja. 2008. aastal moodustas tuuleenergia 18,9% Taani elektritoodangust ja 24,1% tootmisvõimsusest.[1] 2012. aastal võttis Taani valitsus vastu otsuse suurendada 2020. aastaks tuuleenergia osa elektritoodangust 50 protsendini.[2]
Sisukord
Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti]
Kui 1980. aastail süvenes maailmas mure globaalse soojenemise pärast, tõdes Taani, et tema süsihappegaasi heide elaniku kohta on küllaltki suur. Selle põhjus peitus peamiselt kivisöega köetavates elektrijaamades, mis olid saanud pärast 1973. ja 1979. aasta energiakriise maal tavaliseks.[3] Taastuvenergeetikast sai Taani jaoks loomulik valik. See vähendas nii tema energiasõltuvust teistest maadest kui ka globaalset soojenemist põhjustavat reostust. Taani seadis eesmärgiks vähendada süsinikuheite 1988. aasta taset 2005. aastaks 22%.[3] 1985. aasta 29. märtsil, aasta enne Tšernobõli katastroofi, võtsid taanlased vastu seaduse, millega keelasid ära tuumajaamade rajamise. Selles protsessis oli suur roll Taani kodanikualgatuslikel liikumistel. Taani tuumavastase liikumise (OOA) naeratava päikesega logo "Atomkraft, Nej Tak" ("Tuumaenergia, tänan ei") levis üle kogu maailma. Samal ajal propageeris (Danish.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tuuleenergia Taanis
Taani hakkas tuuleenergia tootmist arendama 1970. aastail, olles sellega maailmas teerajajaks. Kogu maailmas kasutusel olevatest tuuleturbiinidest peaaegu poole on valmistanud Taani ettevõtted, suurimad tootjad on Vestas ja Siemens Wind Power. Vestas on ühtlasi maailma suurim tuuleturbiinitootja. 2008. aastal moodustas tuuleenergia 18,9% Taani elektritoodangust ja 24,1% tootmisvõimsusest.[1] 2012. aastal võttis Taani valitsus vastu otsuse suurendada 2020. aastaks tuuleenergia osa elektritoodangust 50 protsendini.[2]
Sisukord
Ajalugu[muuda | redigeeri lähteteksti]
Kui 1980. aastail süvenes maailmas mure globaalse soojenemise pärast, tõdes Taani, et tema süsihappegaasi heide elaniku kohta on küllaltki suur. Selle põhjus peitus peamiselt kivisöega köetavates elektrijaamades, mis olid saanud pärast 1973. ja 1979. aasta energiakriise maal tavaliseks.[3] Taastuvenergeetikast sai Taani jaoks loomulik valik. See vähendas nii tema energiasõltuvust teistest maadest kui ka globaalset soojenemist põhjustavat reostust. Taani seadis eesmärgiks vähendada süsinikuheite 1988. aasta taset 2005. aastaks 22%.[3] 1985. aasta 29. märtsil, aasta enne Tšernobõli katastroofi, võtsid taanlased vastu seaduse, millega keelasid ära tuumajaamade rajamise. Selles protsessis oli suur roll Taani kodanikualgatuslikel liikumistel. Taani tuumavastase liikumise (OOA) naeratava päikesega logo "Atomkraft, Nej Tak" ("Tuumaenergia, tänan ei") levis üle kogu maailma. Samal ajal propageeris (Danish.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on Denmark's development of wind energy, its history, and environmental impact. It introduces relevant concepts and is coherent, making it suitable for educational use. However, it lacks exercises, solutions, and is written in a language that may not be accessible to all students. The content is valuable but has limitations, such as being too complex for primary school students.

Educational score: 3