Koidula lauluraamat
Lydia Koidula. Löö, süda, õitsele! Koostanud Karl Muru. Tänapäev, 2005. 80 lk. On üks mõte, mitte midagi väga originaalset (muidu poleks see ju usutav), aga see mõte on järgmine. Kui poleks olnud esimest wabariiki, poleks meil praegu Eesti riiki. Kui poleks olnud rahvuslikku ärkamist, poleks olnud esimest wabariiki. Kui poleks olnud eestimeelseid baltisakslasi, poleks olnud rahvuslikku ärkamist. Kui poleks olnud romantismi võidukäiku Euroopas, poleks olnud eestimeelseid baltisakslasi. Nõnda võlgneme me oma riikluse, keele, identiteedi jms ühele kunsti- ja kultuurivoolule. Ärgem seda unustagem.
Koidula seos romantismiga on küllap adutavam kui kellelgi teisel sellest süngest plejaadist, mille moodustavad Faehlmann, Kreutzwald, Jakobson, Peterson, Jannsen ja kahtlemata veel paljud, kelle nimi mulle ei meenu. Esiteks muidugi seetõttu, et tegu on luuletajaga. Teiseks, naisega. Kolmandaks, “rahvuse emaga”. Neljandaks, püha neitsiga. Muidugi on veel teisi põhjusi.
Koidula armastusluule on romantiline ja sünge nagu gooti subkultuuri liigituval teismelisel. Morbiidsus, mis kõlab “Sind surmani!” poliitilistes värssides – “Tõest’ armsam on mul hinga / su põues, Maarjamaa, / kui võõral piiril õnnes / ja aus elada!” – kostab ka tema armastuslauludes. Vastus küsimusele, mida Koidula neist kolmest rohkem armastas, kas Eestit, surma või armsamat, jääb raamatu lugeja eest varjule.
Luuletuses “Tütar ilus hella neiu” (lk 37) pärib eit, miks neiu käsi on punane ja suu verine,.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Koidula lauluraamat
Lydia Koidula. Löö, süda, õitsele! Koostanud Karl Muru. Tänapäev, 2005. 80 lk. On üks mõte, mitte midagi väga originaalset (muidu poleks see ju usutav), aga see mõte on järgmine. Kui poleks olnud esimest wabariiki, poleks meil praegu Eesti riiki. Kui poleks olnud rahvuslikku ärkamist, poleks olnud esimest wabariiki. Kui poleks olnud eestimeelseid baltisakslasi, poleks olnud rahvuslikku ärkamist. Kui poleks olnud romantismi võidukäiku Euroopas, poleks olnud eestimeelseid baltisakslasi. Nõnda võlgneme me oma riikluse, keele, identiteedi jms ühele kunsti- ja kultuurivoolule. Ärgem seda unustagem.
Koidula seos romantismiga on küllap adutavam kui kellelgi teisel sellest süngest plejaadist, mille moodustavad Faehlmann, Kreutzwald, Jakobson, Peterson, Jannsen ja kahtlemata veel paljud, kelle nimi mulle ei meenu. Esiteks muidugi seetõttu, et tegu on luuletajaga. Teiseks, naisega. Kolmandaks, “rahvuse emaga”. Neljandaks, püha neitsiga. Muidugi on veel teisi põhjusi.
Koidula armastusluule on romantiline ja sünge nagu gooti subkultuuri liigituval teismelisel. Morbiidsus, mis kõlab “Sind surmani!” poliitilistes värssides – “Tõest’ armsam on mul hinga / su põues, Maarjamaa, / kui võõral piiril õnnes / ja aus elada!” – kostab ka tema armastuslauludes. Vastus küsimusele, mida Koidula neist kolmest rohkem armastas, kas Eestit, surma või armsamat, jääb raamatu lugeja eest varjule.
Luuletuses “Tütar ilus hella neiu” (lk 37) pärib eit, miks neiu käsi on punane ja suu verine,.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Lydia Koidula and her connection to Estonian literature and culture, but it lacks coherence and clarity, making it less suitable for educational purposes. The text assumes prior knowledge and contains complex concepts, making it more suitable for advanced learners. 

Educational score: 2