Thursday, November 6, 2008
Kas Kross oli viimane Suur Eestlane? (Raivo Suni, Sirp 31.10.08 lk 3)
Uutes oludes on üha raskem saavutada nii hiiglaslikku auditooriumi, nagu oli igapäevane asi aastakümneid tagasi.
Krossile on viidatud pealkirjas seetõttu, et Krossi näol lahkus viimane Suur Eestlane - seda nime väärisid ka Lennart Meri, Valdo Pant ja Paul Keres. Miks on õigus öelda, et viimane?
Kõigepealt, suureks muudab inimese rahva arvamus. "Rahvus on kujutlus, mis tekib nende inimeste, kes tajuvad end mingi ühtse nähtamatu kogukonna osana, peas ja südames." See (kogukonna)tunne tekib siis, kui on sarnased väärtused. Meedia on vahend nende sarnasuste leidmisel ja väärtuste kujundamisel.
Kui kunagi oli informatsioon midagi, mis jõudis kohale kord kuus, siis inimkonna arenguga seoses tekkis massimeedia, mis nüüd annab teavet ööpäevaringselt. Selle tekkimise ajal nägid aga võimuhimurid meedia suurt potentsiaali - võimalust rahvast kontrollida, sealhulgas ka kogukonnatunnetust luua ja suunata. Näidetena Nõukogude Liit, kes tahtis vormida homo soveticus´t, Saksamaal J. Goebbles, kes põletas Berliinis natsivastaste kirjanike raamatuid, soositi propagandafilme. Ka Eestis toimusid sellised üritused: 1934. aastal kui võimule tulis Päts, Laidoner ja Eenpalu, siis asutati Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus, mis käivitas rahvuslikke kampaaniaid (kodukaunistamine, raamatuaasta, nimede eestistamine), suleti ka ajalehti ja keelati võimude kritiseerimine.
Kui II maailmasõda lõppes,.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Thursday, November 6, 2008
Kas Kross oli viimane Suur Eestlane? (Raivo Suni, Sirp 31.10.08 lk 3)
Uutes oludes on üha raskem saavutada nii hiiglaslikku auditooriumi, nagu oli igapäevane asi aastakümneid tagasi.
Krossile on viidatud pealkirjas seetõttu, et Krossi näol lahkus viimane Suur Eestlane - seda nime väärisid ka Lennart Meri, Valdo Pant ja Paul Keres. Miks on õigus öelda, et viimane?
Kõigepealt, suureks muudab inimese rahva arvamus. "Rahvus on kujutlus, mis tekib nende inimeste, kes tajuvad end mingi ühtse nähtamatu kogukonna osana, peas ja südames." See (kogukonna)tunne tekib siis, kui on sarnased väärtused. Meedia on vahend nende sarnasuste leidmisel ja väärtuste kujundamisel.
Kui kunagi oli informatsioon midagi, mis jõudis kohale kord kuus, siis inimkonna arenguga seoses tekkis massimeedia, mis nüüd annab teavet ööpäevaringselt. Selle tekkimise ajal nägid aga võimuhimurid meedia suurt potentsiaali - võimalust rahvast kontrollida, sealhulgas ka kogukonnatunnetust luua ja suunata. Näidetena Nõukogude Liit, kes tahtis vormida homo soveticus´t, Saksamaal J. Goebbles, kes põletas Berliinis natsivastaste kirjanike raamatuid, soositi propagandafilme. Ka Eestis toimusid sellised üritused: 1934. aastal kui võimule tulis Päts, Laidoner ja Eenpalu, siis asutati Valitsuse Informatsiooni ja Propaganda Talitus, mis käivitas rahvuslikke kampaaniaid (kodukaunistamine, raamatuaasta, nimede eestistamine), suleti ka ajalehti ja keelati võimude kritiseerimine.
Kui II maailmasõda lõppes,.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of a "Suur Eestlane" (Great Estonian) and the role of media in shaping public opinion and national identity. Although it provides some relevant information, the text is not well-structured for educational purposes, lacks clarity, and includes complex concepts. It is more suited for advanced readers or those familiar with Estonian history and culture.

Educational score: 2