Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.
SLÕL: Haigekassa ei tunnista välismaal haigestumist
Haigekassa ei tunnista enam välismaa arstide välja antud haiguslehte ning ei maksta välismaal haigestunud Eesti kodanikule haigushüvitist.
?Ma võin oma töökohast ilma jääda,? ütleb Eve (28), kelle Soome arstide välja antud pabereid Eesti Haigekassa uue ravikindlustusseaduse järgi ei tunnista ega maksa ka haigushüvitist. ?Nagu ma Eesti Vabariigist minema kõnnin, pole ma Eestile enam mitte keegi,? on ta arstiabis südamepõhjani nördinud.
Eve pole siiani viirusest jagu saanud ning lebab haigena voodis - nina kinni ja kurk kähe, kirjutab SL Õhtuleht.
Eve haigestus kõrge palaviku ja oksendamisega kõhuviirusesse umbes kaks nädalat tagasi Helsingis. Ta teatas sellest tööandjale ja võttis ühendust oma perearstiga ning küsis nõu, mida teha.
Perearsti soovitusel käis Eve kaks korda Soomes arsti juures, tegi analüüsid ja sai tõendi. Evele läks see maksma ligi 250 eurot ehk 4000 krooni.
Eestisse tagasi tulles keeldus aga perearst tagantjärele töövõimetuslehte välja kirjutamast, viidates, et uue ravikindlustusseaduse järgi jääb välismaal haigestunud inimene mis tahes haigushüvitisest ilma.
Kõige hullem lugu on tööandjaga, kes Eve arvates ei pruugi soomekeelseid analüüse ega pabereid tunnistada. ?See on kurb paratamatus,? tunnistab ka E.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.
SLÕL: Haigekassa ei tunnista välismaal haigestumist
Haigekassa ei tunnista enam välismaa arstide välja antud haiguslehte ning ei maksta välismaal haigestunud Eesti kodanikule haigushüvitist.
?Ma võin oma töökohast ilma jääda,? ütleb Eve (28), kelle Soome arstide välja antud pabereid Eesti Haigekassa uue ravikindlustusseaduse järgi ei tunnista ega maksa ka haigushüvitist. ?Nagu ma Eesti Vabariigist minema kõnnin, pole ma Eestile enam mitte keegi,? on ta arstiabis südamepõhjani nördinud.
Eve pole siiani viirusest jagu saanud ning lebab haigena voodis - nina kinni ja kurk kähe, kirjutab SL Õhtuleht.
Eve haigestus kõrge palaviku ja oksendamisega kõhuviirusesse umbes kaks nädalat tagasi Helsingis. Ta teatas sellest tööandjale ja võttis ühendust oma perearstiga ning küsis nõu, mida teha.
Perearsti soovitusel käis Eve kaks korda Soomes arsti juures, tegi analüüsid ja sai tõendi. Evele läks see maksma ligi 250 eurot ehk 4000 krooni.
Eestisse tagasi tulles keeldus aga perearst tagantjärele töövõimetuslehte välja kirjutamast, viidates, et uue ravikindlustusseaduse järgi jääb välismaal haigestunud inimene mis tahes haigushüvitisest ilma.
Kõige hullem lugu on tööandjaga, kes Eve arvates ei pruugi soomekeelseid analüüse ega pabereid tunnistada. ?See on kurb paratamatus,? tunnistab ka E.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it discusses a specific medical insurance issue in Estonia, with no relevance to general educational topics. The content is not coherent or comprehensive for learning, and the writing style is more suitable for a news article than an educational resource.

Educational score: 0