30. august 2013 kell 15:39
Briti, Ameerika ja Kanada teadlaste uuringu tulemused viitavad sellele, et rahaline kitsikus kahandab inimese mõtteselgust, vahendas ERR.
Ka mõnest varasemast teadusuuringust on selliseid seoseid välja tulnud. Näiteks on leitud, et vaesed inimesed ei suuda oma rahaasju nii hästi korras hoida kui rikkad. Aga Warwicki ülikooli teadlased jõudsid nüüd ajakirjas Science kirjeldatavas uurimuses järeldusele, et vaesuse ja kehvema mõttetegevuse vahel on põhjuslik suhe ning vaesus kahjustab mõtlemist.
Teadlased väidavad, et vaesusega seotud muremõtted koormavad aju ega jäta muuks mõttetegevuseks piisavalt ressursse. Uurimuses vesteldi New-Jerseys 101 poekülastajaga ning paluti neil kõigepealt ette kujutada, et neil on vaja autoremondi eest maksta. Siis anti katseosalistele lahendada mõned lihtsad ülesanded, millega mõõdeti mõtteerksust.
Tuli välja, et väiksema sissetulekuga katseisikud said ülesannetega hästi hakkama sel juhul, kui kujuteldava autoremondi eest oleks tulnud tasuda suhteliselt tagasihoidlik summa. Kulukamale väljaminekule mõtlemine ajas aga mõtted sassi ja ülesanded läksid kehvemini. Jõukamad katseosalised lahendasid aga ülesandeid sama hästi nii odava kui kalli autoremondi puhul.
Sarnased katsed viidi läbi ka Indias, kus selgus, et vaesed suhkruroo kasvatajad lahendasid enne saagikoristust ülesandeid kehvemini. Pärast koristust ja koristatud saagi müüki, kui raha rohkem jagus, tulemused paranesid. Teadlased väidavad, et neil õnnestus välistad.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 30. august 2013 kell 15:39
Briti, Ameerika ja Kanada teadlaste uuringu tulemused viitavad sellele, et rahaline kitsikus kahandab inimese mõtteselgust, vahendas ERR.
Ka mõnest varasemast teadusuuringust on selliseid seoseid välja tulnud. Näiteks on leitud, et vaesed inimesed ei suuda oma rahaasju nii hästi korras hoida kui rikkad. Aga Warwicki ülikooli teadlased jõudsid nüüd ajakirjas Science kirjeldatavas uurimuses järeldusele, et vaesuse ja kehvema mõttetegevuse vahel on põhjuslik suhe ning vaesus kahjustab mõtlemist.
Teadlased väidavad, et vaesusega seotud muremõtted koormavad aju ega jäta muuks mõttetegevuseks piisavalt ressursse. Uurimuses vesteldi New-Jerseys 101 poekülastajaga ning paluti neil kõigepealt ette kujutada, et neil on vaja autoremondi eest maksta. Siis anti katseosalistele lahendada mõned lihtsad ülesanded, millega mõõdeti mõtteerksust.
Tuli välja, et väiksema sissetulekuga katseisikud said ülesannetega hästi hakkama sel juhul, kui kujuteldava autoremondi eest oleks tulnud tasuda suhteliselt tagasihoidlik summa. Kulukamale väljaminekule mõtlemine ajas aga mõtted sassi ja ülesanded läksid kehvemini. Jõukamad katseosalised lahendasid aga ülesandeid sama hästi nii odava kui kalli autoremondi puhul.
Sarnased katsed viidi läbi ka Indias, kus selgus, et vaesed suhkruroo kasvatajad lahendasid enne saagikoristust ülesandeid kehvemini. Pärast koristust ja koristatud saagi müüki, kui raha rohkem jagus, tulemused paranesid. Teadlased väidavad, et neil õnnestus välistad.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on a research study about the impact of financial difficulties on cognitive function, making it relevant to educational topics. It introduces key concepts and is coherent, but lacks comprehensive coverage and includes some extraneous information. The content is not too advanced for grade school students, but the writing style and structure may require adaptation for younger learners.

Educational score: 3