Raske on nii ulatuslikust ja sisutihedast loengust teha ilusat ümmargust kokkuvõtet. Tuleb jääda üldsõnaliseks, mainides vaid põhipunkte. Vaatluse all oli eesti kirjandus ja selle kaks paralleelharu sel pimedal ajastul, mil kodumaa oli okupatsiooni kütkes. Paralleelist võib siiski rääkida vaid algaastate puhul, kuni Stalini surmani, mil kodumaine ja pagulaskirjandus teineteist peaaegu üldse nägema ei ulatunud. Hiljem tekkisid silma- ja sõrmeotsakontaktid, mis aja edenedes sagenesid ja tihenesid. Loomulikult tekitasid need kokkupuuted poliitilisi lainetusi mõlemal pool, vahel isegi väga häirivaid ja rahvustervikut lõhestavaid.
Probleeme tekkis isegi terminoloogiaga. Eestis liigitas ametlik ideoloogia need kaks haru kodanlikuks ja demokraatlikuks ning loomulikult teineteise suhtes vaenulikuks. Esimesse kuulusid emigrandid (mitte pagulased) kui kodanlikud riismed ja fashistlike okupantide abilised, teise muidugi kodumaised kui ainsa tõelise demokraatia esindajad.
Ka väljaspool kodumaad tekkis terminoloogia ümber mõttevahetusi ja seda juba algaastatel (1949-1950), mil Ilmar Talve leiab, et oleme rahvusgrupp oma iseseisva pagulaskultuuriga. Samas arutleb Karl Ristikivi, kas poleks õigem rääkida lihtsalt eesti kirjandusest, ning lisab, et tema jätaks meeleldi ära isegi teise adjektiivi ja räägiks kirjandusest ilma mingi vabanduseta. Hiljem väidab Enel Melberg, et alles rootsi keeles kirjutama asudes vabanes ta justkui oma vanemate ahistava eestkostmise alt, mis oli tema loojavabadu.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Raske on nii ulatuslikust ja sisutihedast loengust teha ilusat ümmargust kokkuvõtet. Tuleb jääda üldsõnaliseks, mainides vaid põhipunkte. Vaatluse all oli eesti kirjandus ja selle kaks paralleelharu sel pimedal ajastul, mil kodumaa oli okupatsiooni kütkes. Paralleelist võib siiski rääkida vaid algaastate puhul, kuni Stalini surmani, mil kodumaine ja pagulaskirjandus teineteist peaaegu üldse nägema ei ulatunud. Hiljem tekkisid silma- ja sõrmeotsakontaktid, mis aja edenedes sagenesid ja tihenesid. Loomulikult tekitasid need kokkupuuted poliitilisi lainetusi mõlemal pool, vahel isegi väga häirivaid ja rahvustervikut lõhestavaid.
Probleeme tekkis isegi terminoloogiaga. Eestis liigitas ametlik ideoloogia need kaks haru kodanlikuks ja demokraatlikuks ning loomulikult teineteise suhtes vaenulikuks. Esimesse kuulusid emigrandid (mitte pagulased) kui kodanlikud riismed ja fashistlike okupantide abilised, teise muidugi kodumaised kui ainsa tõelise demokraatia esindajad.
Ka väljaspool kodumaad tekkis terminoloogia ümber mõttevahetusi ja seda juba algaastatel (1949-1950), mil Ilmar Talve leiab, et oleme rahvusgrupp oma iseseisva pagulaskultuuriga. Samas arutleb Karl Ristikivi, kas poleks õigem rääkida lihtsalt eesti kirjandusest, ning lisab, et tema jätaks meeleldi ära isegi teise adjektiivi ja räägiks kirjandusest ilma mingi vabanduseta. Hiljem väidab Enel Melberg, et alles rootsi keeles kirjutama asudes vabanes ta justkui oma vanemate ahistava eestkostmise alt, mis oli tema loojavabadu.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses Estonian literature during the occupation period, its parallel developments, and related terminological debates. Although it provides relevant educational content, the text's complexity, specialized vocabulary, and lack of clear structure make it less suitable for primary or grade school levels. The writing style is coherent, but concepts may be too advanced for younger students.

Educational score: 3