Pankadest ja
pangandusest
Kui rääkida
kommertspankadest Norras ja võrrelda neid Eestis tegutsevate pankadega, siis
sellest kirjutades tuleb ära tuua üks hää uudis ja üks halb uudis. Hää uudis on
Norra pankade kundedele, et nad on kunded Norras, aga mitte Eestis. Halb uudis
on Eestis tegutsevate pankade kundedele, et nad on kunded Eestis, aga mitte
Norras. Et ilma pikemalt keerutamata asja võimalikult paremini illustreerida, siis
toon siinkohal ära minu asjakohase kirjavahetuse EV Rahandusministeeriumiga:
Ja siin on vastus
minu kirjale:
Fra:
" Aaaaa.Bbbbbb@fin.ee
Dato: 6. august 2009 12.54.57 GMT+02.00
Til:
Kopi: kuuele erinevale ametnikule
Emne: RE: pankadest EV-s
Lp.
Jaanus Kaljusto,
Rahandusministeerium tänab Teid edastatud informatsiooni eest, milles käsitlete
krediidiasutuste hinnakirjade temaatikat. Sellega seoses leiame, et Eesti riigis
toimivad vaba turu tingimused ning riik ei ole pidanud vajalikuks aktiivselt
sekkuda erasektori ettevõtjate sh pankade äritegevusse, samuti eraõiguslikesse
lepingulistesse suhetesse ning pangateenuste hinnakirjade kujundamisesse.
Ühtlasi on see, millises pangas on riigitöötaja oma konto avanud, tema isiklik
valik ning Eesti Vabariigi valitsus ei korralda eelarveliste asutuste töötajate
palkade maksmiseks konkursse.
Juhime Teie tähelepanu sellele, et erinevates Euroopa liikmesriikides on pangad
hinnakirjade kujundamisel lähtunud oma turul kujunenud tavadest. Näiteks kui
Eesti pangad võimaldavad sularaha välja võtmist automaadist kliendile.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Pankadest ja
pangandusest
Kui rääkida
kommertspankadest Norras ja võrrelda neid Eestis tegutsevate pankadega, siis
sellest kirjutades tuleb ära tuua üks hää uudis ja üks halb uudis. Hää uudis on
Norra pankade kundedele, et nad on kunded Norras, aga mitte Eestis. Halb uudis
on Eestis tegutsevate pankade kundedele, et nad on kunded Eestis, aga mitte
Norras. Et ilma pikemalt keerutamata asja võimalikult paremini illustreerida, siis
toon siinkohal ära minu asjakohase kirjavahetuse EV Rahandusministeeriumiga:
Ja siin on vastus
minu kirjale:
Fra:
" Aaaaa.Bbbbbb@fin.ee
Dato: 6. august 2009 12.54.57 GMT+02.00
Til:
Kopi: kuuele erinevale ametnikule
Emne: RE: pankadest EV-s
Lp.
Jaanus Kaljusto,
Rahandusministeerium tänab Teid edastatud informatsiooni eest, milles käsitlete
krediidiasutuste hinnakirjade temaatikat. Sellega seoses leiame, et Eesti riigis
toimivad vaba turu tingimused ning riik ei ole pidanud vajalikuks aktiivselt
sekkuda erasektori ettevõtjate sh pankade äritegevusse, samuti eraõiguslikesse
lepingulistesse suhetesse ning pangateenuste hinnakirjade kujundamisesse.
Ühtlasi on see, millises pangas on riigitöötaja oma konto avanud, tema isiklik
valik ning Eesti Vabariigi valitsus ei korralda eelarveliste asutuste töötajate
palkade maksmiseks konkursse.
Juhime Teie tähelepanu sellele, et erinevates Euroopa liikmesriikides on pangad
hinnakirjade kujundamisel lähtunud oma turul kujunenud tavadest. Näiteks kui
Eesti pangad võimaldavad sularaha välja võtmist automaadist kliendile.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses banking in Norway and Estonia, but lacks coherence and clarity. It includes personal correspondence and does not provide comprehensive educational content. While it touches on relevant topics, the presentation is disorganized and not suitable for structured learning.

Educational score: 2