Kaudne diskrimineerimine
Kaudne diskrimineerimine tähendab, et esmapilgul neutraalne säte, toimimisviis või kriteerium seab isikud nende rahvuse, etnilise kuuluvuse, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, puude või seksuaalse sättumuse tõttu võrreldes teistega ebasoodsamasse olukorda.
Kaudne diskrimineerimine on märksa varjatum kui otsene diskrimineerimine ning seda on raskem märgata ja ära tunda. Kaudset diskrimineerimist võib tuvastada statistilise tõendusmaterjaliga, aga ka teeseldud olukorraga.
Näiteks analüüsida, milline on puudega inimeste osakaal tööhõives, sh tuleks eraldi vaadelda ka eri soost, rahvusest ja vanuses ning puudega inimeste gruppe. Näiteks tunnistas Tartu ringkonnakohus põhiseadusvastaseks ravikindlustuse seaduse (RaKS) sätte, mis välistab vähemalt 65-aastase kindlustatud isiku õiguse saada haigushüvitist kokku rohkem kui 90 kalendripäeva aastas, aga alla 65-aastastele kindlustatutele võimaldab sama seadus maksta hüvitist 250 päeva eest aastas.
Kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutatakse kolme-osalist testi:
Esiteks: määratakse nn eraldav reegel, mis jaotab inimesed mõne neutraalse sätte , kriteeriumi või tava alusel eri staatusega rühmadesse.
Teiseks: analüüsitakse, kas ühes grupis on mõne vähemusgrupi esindajad rohkem esindatud.
Kolmandaks: selgitatakse välja, kas selline jagunemine on põhjendatav mingi õigustatud eesmärgiga ning kas vahendid selle eesmärgi saavutamiseks on nii asjakohased ja vajalikud, et võivad mingi grupi ebasoodsamat ol.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kaudne diskrimineerimine
Kaudne diskrimineerimine tähendab, et esmapilgul neutraalne säte, toimimisviis või kriteerium seab isikud nende rahvuse, etnilise kuuluvuse, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, puude või seksuaalse sättumuse tõttu võrreldes teistega ebasoodsamasse olukorda.
Kaudne diskrimineerimine on märksa varjatum kui otsene diskrimineerimine ning seda on raskem märgata ja ära tunda. Kaudset diskrimineerimist võib tuvastada statistilise tõendusmaterjaliga, aga ka teeseldud olukorraga.
Näiteks analüüsida, milline on puudega inimeste osakaal tööhõives, sh tuleks eraldi vaadelda ka eri soost, rahvusest ja vanuses ning puudega inimeste gruppe. Näiteks tunnistas Tartu ringkonnakohus põhiseadusvastaseks ravikindlustuse seaduse (RaKS) sätte, mis välistab vähemalt 65-aastase kindlustatud isiku õiguse saada haigushüvitist kokku rohkem kui 90 kalendripäeva aastas, aga alla 65-aastastele kindlustatutele võimaldab sama seadus maksta hüvitist 250 päeva eest aastas.
Kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutatakse kolme-osalist testi:
Esiteks: määratakse nn eraldav reegel, mis jaotab inimesed mõne neutraalse sätte , kriteeriumi või tava alusel eri staatusega rühmadesse.
Teiseks: analüüsitakse, kas ühes grupis on mõne vähemusgrupi esindajad rohkem esindatud.
Kolmandaks: selgitatakse välja, kas selline jagunemine on põhjendatav mingi õigustatud eesmärgiga ning kas vahendid selle eesmärgi saavutamiseks on nii asjakohased ja vajalikud, et võivad mingi grupi ebasoodsamat ol.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides detailed information on indirect discrimination, its detection, and analysis. It includes relevant examples and a three-part test for identifying indirect discrimination. Although the content is coherent and valuable, it may be too complex for primary school students and lacks exercises or solutions. The writing style is clear, but the subject matter is more suited for older grade school students or above.

Educational score: 4