Kuigi soomlased peavad rukkileiba oma rahvuslikuks tooteks, veetakse selle jaoks vilja sisse. Kohapeal kasvatatud vili läheb suuremas osas loomasöödaks.
Soome põldudel kasvatatakse põhiliselt otra, siis tuleb kaer ja siis nisu. Rukki osakaal on vaid mõni protsent, vahendab Iltalehti.
Soome vilja söövad ära põhiliselt lehmad, sead, kanad ja muud loomad. Möödunud 2020. aasta saagist läks 62 protsenti loomasöödaks. See number on püsinud muutumatu viimased kümmekond aastat.
Põhiliselt kasvab Soome põldudel oder. Möödunud aastal läks loomasöödaks 70 protsenti odrast. Kaera- ja nisusaagist läks loomasöödaks ligikaudu pool.
Lisaks loomasöödale veetakse vilja, eriti kaera Soomest välja. Inimeste toidulauale jõuab kodumaisest viljasaagist vaid seitsmendik ehk ligi 14 protsenti. Vilja, eriti rukist veetakse palju sisse, sest saak on igal aastal erinev.
Loomasöödaks läheb palju vilja, sest loomi on palju ning liha, piima ja munade kaudu jõuab loomade poolt söödud vili lõpuks inimeste toidulauale.
Soomes hakati kariloomi kasvatama üsna lihtsal põhjusel: kuivõrd viljasaak on aastati väga erinev, siis pelgalt viljast toitudes jäid soomlased mõnel aastal päris nälga. Seetõttu hakati pidama rohkem kariloomi, et kompenseerida kehvade vilja-aastate mõju. Selline praktika on jätkunud tänaseni. Praegu süüakse liha palju rohkem kui 100 aastat tagasi.
Ainult loodusest soomlased praegu ära ei elaks – sellega poleks võimalik ära toita enam kui 5 miljonit inimest. Soomlased poleks nõus loobuma impord.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuigi soomlased peavad rukkileiba oma rahvuslikuks tooteks, veetakse selle jaoks vilja sisse. Kohapeal kasvatatud vili läheb suuremas osas loomasöödaks.
Soome põldudel kasvatatakse põhiliselt otra, siis tuleb kaer ja siis nisu. Rukki osakaal on vaid mõni protsent, vahendab Iltalehti.
Soome vilja söövad ära põhiliselt lehmad, sead, kanad ja muud loomad. Möödunud 2020. aasta saagist läks 62 protsenti loomasöödaks. See number on püsinud muutumatu viimased kümmekond aastat.
Põhiliselt kasvab Soome põldudel oder. Möödunud aastal läks loomasöödaks 70 protsenti odrast. Kaera- ja nisusaagist läks loomasöödaks ligikaudu pool.
Lisaks loomasöödale veetakse vilja, eriti kaera Soomest välja. Inimeste toidulauale jõuab kodumaisest viljasaagist vaid seitsmendik ehk ligi 14 protsenti. Vilja, eriti rukist veetakse palju sisse, sest saak on igal aastal erinev.
Loomasöödaks läheb palju vilja, sest loomi on palju ning liha, piima ja munade kaudu jõuab loomade poolt söödud vili lõpuks inimeste toidulauale.
Soomes hakati kariloomi kasvatama üsna lihtsal põhjusel: kuivõrd viljasaak on aastati väga erinev, siis pelgalt viljast toitudes jäid soomlased mõnel aastal päris nälga. Seetõttu hakati pidama rohkem kariloomi, et kompenseerida kehvade vilja-aastate mõju. Selline praktika on jätkunud tänaseni. Praegu süüakse liha palju rohkem kui 100 aastat tagasi.
Ainult loodusest soomlased praegu ära ei elaks – sellega poleks võimalik ära toita enam kui 5 miljonit inimest. Soomlased poleks nõus loobuma impord.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about agriculture and food production in Finland, making it somewhat relevant to educational topics. However, it lacks coherence, clarity, and structured learning content, limiting its educational value. The text is more suited for general reading than academic purposes, particularly for grade school levels.

Educational score: 2