Suur aitäh kõigile kes osalesid ja pakkusid välja ideid Eesti demokraatia arendamiseks.
Veebruari teises pooles hakkame siinsamas avalikustama analüütikute ja ekspertide töö tulemusi.
Rahvakogu - Ülle Madise räägib valimissüsteemist.
Eestis (aga ka Saksamaal, Soomes, Rootsis, Taanis jpt riikides) on kasutusel proportsionaalne valimissüsteem. See tähendab, et kohtade arv Riigikogus on enam-vähem võrdne erakonnale üle Eesti antud häälte protsendiga – kui erakond saab 20% häältest, saab ta ka ~20 kohta Riigikogus. Riigikogusse pääsemiseks peab erakond koguma vähemalt 5% valimas käinute hääled.
Riigikogu valimisteks saavad nimekirju esitada ainult registreeritud erakonnad. Lisaks on võimalik Riigikokku pürgida üksikkandidaadina. Nii erakonna nimekirja kuuluva kui ka üksikkandidaadi registreerimiseks tuleb maksta kautsjon, mis on kaks palga alammäära (nt. 2011. aastal oli see 556 eurot).
Eestis on 12 valimisringkonda, igaühes vastavalt hääleõiguslike inimeste arvule 5-14 mandaati.
Valija annab hääle konkreetsele kandidaadile. Valimistulemused tehakse kindlaks kolmes voorus. Pärast hääletamise lõppu järjestatakse ringkondades kandidaadid vastavalt igaühe häältesaagile. Valijate häälte arv jagatakse ringkonna mandaatide arvuga. Näiteks kui ringkonnas käis valimas 48 000 inimest ja seal on 8 mandaati, on ühe mandaadi “hinnaks” 48000/8=6000 häält. Iga kandidaat (sh. üksikkandidaat), kes on saanud mandaadi jagu hääli, saab koha Riigikogus. 2011. aasta valimistel sai isikumandaadiga Rii.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Suur aitäh kõigile kes osalesid ja pakkusid välja ideid Eesti demokraatia arendamiseks.
Veebruari teises pooles hakkame siinsamas avalikustama analüütikute ja ekspertide töö tulemusi.
Rahvakogu - Ülle Madise räägib valimissüsteemist.
Eestis (aga ka Saksamaal, Soomes, Rootsis, Taanis jpt riikides) on kasutusel proportsionaalne valimissüsteem. See tähendab, et kohtade arv Riigikogus on enam-vähem võrdne erakonnale üle Eesti antud häälte protsendiga – kui erakond saab 20% häältest, saab ta ka ~20 kohta Riigikogus. Riigikogusse pääsemiseks peab erakond koguma vähemalt 5% valimas käinute hääled.
Riigikogu valimisteks saavad nimekirju esitada ainult registreeritud erakonnad. Lisaks on võimalik Riigikokku pürgida üksikkandidaadina. Nii erakonna nimekirja kuuluva kui ka üksikkandidaadi registreerimiseks tuleb maksta kautsjon, mis on kaks palga alammäära (nt. 2011. aastal oli see 556 eurot).
Eestis on 12 valimisringkonda, igaühes vastavalt hääleõiguslike inimeste arvule 5-14 mandaati.
Valija annab hääle konkreetsele kandidaadile. Valimistulemused tehakse kindlaks kolmes voorus. Pärast hääletamise lõppu järjestatakse ringkondades kandidaadid vastavalt igaühe häältesaagile. Valijate häälte arv jagatakse ringkonna mandaatide arvuga. Näiteks kui ringkonnas käis valimas 48 000 inimest ja seal on 8 mandaati, on ühe mandaadi “hinnaks” 48000/8=6000 häält. Iga kandidaat (sh. üksikkandidaat), kes on saanud mandaadi jagu hääli, saab koha Riigikogus. 2011. aasta valimistel sai isikumandaadiga Rii.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about Estonia's electoral system, which is relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as proportional representation and voting thresholds, in a coherent manner. However, the content may be too complex for primary school students and lacks exercises or solutions. The writing style is clear, but the topic is more suited for grade school level.

Educational score: 4