Täna algav tasemetöö mõõdab õpilaste digioskusi
Täna alustatakse koolides digipädevuste tasemetööde pilootprojektiga, milles osaleb rohkem kui 1400 põhikooli ja gümnaasiumi lõpuklasside õpilast.
Haridus- ja teadusminister Mailis Repsi sõnul saab riik tasemetöö abil teada, millised on tegelikult õpilaste digioskused. „Vajadusel leiame lahendusi, kuidas täiendavalt toetada nende arendamist. Oleme seadnud eesmärgi, et meie lapsed peavad suutma kodanikuna ka infoühiskonnas edukalt toime tulla ning omaksid tööturul konkurentsivõimelisi IT-oskusi,“ selgitas ta.
Digipädevus on üks üldpädevustest, mille omandamist ja arendamist toetatakse nii õppeaineteüleselt üldhariduses kui ka huvitegevuses. Kui varasemalt on IT-oskuste puhul peetud ennekõike silmas arvutioskust, siis alates 2014. aastast on riiklikus õppekavas digipädevus kui IT-baasoskus oluliselt laiemalt määratletud.
Selles nähakse viit osaoskuste valdkonda: internetis info otsimine ja allikakriitilisus; turvalisus nii tervise, isikuandmete kui ka keskkonna kontekstis; erineva sisu loomise oskus (sh foto, video, tekst) koos autoriõiguse temaatikaga; suhtlemisoskus digikeskkondades (sh netikett); probleemi lahendamise oskus nii riistvara toimimisega kui ka õige seadme või rakenduse valikuga seonduvalt.
Osaoskuste oluline valdkond on turvalisus, mille puhul on vajalik käsitleda küberkiusamise ja digijalajälje temaatikat. Ka koolis on digiseadmete kui õppevahendite kasutamine aina igapäevasem ning eeldab teatud oskuste olemasolu..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Täna algav tasemetöö mõõdab õpilaste digioskusi
Täna alustatakse koolides digipädevuste tasemetööde pilootprojektiga, milles osaleb rohkem kui 1400 põhikooli ja gümnaasiumi lõpuklasside õpilast.
Haridus- ja teadusminister Mailis Repsi sõnul saab riik tasemetöö abil teada, millised on tegelikult õpilaste digioskused. „Vajadusel leiame lahendusi, kuidas täiendavalt toetada nende arendamist. Oleme seadnud eesmärgi, et meie lapsed peavad suutma kodanikuna ka infoühiskonnas edukalt toime tulla ning omaksid tööturul konkurentsivõimelisi IT-oskusi,“ selgitas ta.
Digipädevus on üks üldpädevustest, mille omandamist ja arendamist toetatakse nii õppeaineteüleselt üldhariduses kui ka huvitegevuses. Kui varasemalt on IT-oskuste puhul peetud ennekõike silmas arvutioskust, siis alates 2014. aastast on riiklikus õppekavas digipädevus kui IT-baasoskus oluliselt laiemalt määratletud.
Selles nähakse viit osaoskuste valdkonda: internetis info otsimine ja allikakriitilisus; turvalisus nii tervise, isikuandmete kui ka keskkonna kontekstis; erineva sisu loomise oskus (sh foto, video, tekst) koos autoriõiguse temaatikaga; suhtlemisoskus digikeskkondades (sh netikett); probleemi lahendamise oskus nii riistvara toimimisega kui ka õige seadme või rakenduse valikuga seonduvalt.
Osaoskuste oluline valdkond on turvalisus, mille puhul on vajalik käsitleda küberkiusamise ja digijalajälje temaatikat. Ka koolis on digiseadmete kui õppevahendite kasutamine aina igapäevasem ning eeldab teatud oskuste olemasolu..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides relevant information on digital literacy and its importance in education, addressing key concepts and skills required for students. It is coherent and well-structured, making it suitable for educational use, particularly for introducing the topic of digital literacy to grade school students. However, it may lack comprehensive coverage and exercises for a thorough learning experience.

Educational score: 4