Börsiülevaade: tõsta tuleb efektiivsust mitte töötundide arvu
Eile Estonian Business Schoolis peetud rahvastiku- ja majandusarengu seminaril loodi pilt Eesti tumedast tulevikust.
2050. aastaks peaks Eesti elanikkond praeguselt 1,3 miljonilt inimeselt kahanema halvimal juhul 0,8 miljonini, edastas Postimees seminaril kuuldut. Juhul kui töötajate suhe elanikkonda jääb praegusele tasemele peaks tööviljakuse hoidmiseks töötajate panus kasvama järgneva 46 aastaga seega 62%. Juhul kui aga pensionäride osakaal peaks tõusma tuleb kättevõidetud elatustaseme hoidmiseks efektiivsust veelgi enam tõsta. Aga kes on rahul kui 2050. aastal oleme kõigest sama rikkad kui praegu.
Rahandusministri Taavi Veskimägi pakkus lahendustena välja pensioniea tõstmise, töönädala pikendamise ja puhkuse vähendamise.
Ehk siis peaks tõstma töötundide arvu nädalas, tööpäevade arvu aastas ja tööaastate arvu elus.
Teoreetiliselt võiks see meid hullemast päästa, kuid praktiliselt tuleks ju ikkagi mõelda rohkem tootlikkuse ja efektiivsuse tõusule.
Viimastel aastatel on Eesti saavutanud 6-7% majanduskasvu ning seda hoolimata sellest, et tööga hõivatute arv on püsinud meil aastaid palgal.
Vaadates börsifirmade aruandeid on selgelt näha, kuidas käive ja kasum töötaja kohta kasvab üsnagi kiires tempos.
Näiteks Baltika käive kasvas kolmandas kvartalis töötaja kohta võrreldes aastataguse ajaga 17%, Hansapangal 16% ja Harju Elektril 13%.
Ka 7% tulusid kaotanud Norma näitas 2% käibekasvu töötaja kohta..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Börsiülevaade: tõsta tuleb efektiivsust mitte töötundide arvu
Eile Estonian Business Schoolis peetud rahvastiku- ja majandusarengu seminaril loodi pilt Eesti tumedast tulevikust.
2050. aastaks peaks Eesti elanikkond praeguselt 1,3 miljonilt inimeselt kahanema halvimal juhul 0,8 miljonini, edastas Postimees seminaril kuuldut. Juhul kui töötajate suhe elanikkonda jääb praegusele tasemele peaks tööviljakuse hoidmiseks töötajate panus kasvama järgneva 46 aastaga seega 62%. Juhul kui aga pensionäride osakaal peaks tõusma tuleb kättevõidetud elatustaseme hoidmiseks efektiivsust veelgi enam tõsta. Aga kes on rahul kui 2050. aastal oleme kõigest sama rikkad kui praegu.
Rahandusministri Taavi Veskimägi pakkus lahendustena välja pensioniea tõstmise, töönädala pikendamise ja puhkuse vähendamise.
Ehk siis peaks tõstma töötundide arvu nädalas, tööpäevade arvu aastas ja tööaastate arvu elus.
Teoreetiliselt võiks see meid hullemast päästa, kuid praktiliselt tuleks ju ikkagi mõelda rohkem tootlikkuse ja efektiivsuse tõusule.
Viimastel aastatel on Eesti saavutanud 6-7% majanduskasvu ning seda hoolimata sellest, et tööga hõivatute arv on püsinud meil aastaid palgal.
Vaadates börsifirmade aruandeid on selgelt näha, kuidas käive ja kasum töötaja kohta kasvab üsnagi kiires tempos.
Näiteks Baltika käive kasvas kolmandas kvartalis töötaja kohta võrreldes aastataguse ajaga 17%, Hansapangal 16% ja Harju Elektril 13%.
Ka 7% tulusid kaotanud Norma näitas 2% käibekasvu töötaja kohta..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses economic growth, population decline, and productivity in Estonia, but lacks educational structure and coherence. It includes some relevant concepts, but the writing style is not suitable for primary or grade school levels. The content is more focused on economic analysis than educational instruction.

Educational score: 2