2007. a veebruarikuu agrometeoroloogiline iseloomustus
Küünlakuu keskmine õhutemperatuur osutus tavapärasest 4 kraadi võrra madalamaks ja enam kui –25-kraadist külma oli kuu jooksul Jõgeva SAI automaatilmajaama järgi kuuel ööl. Esines kaks pakaselist perioodi: 7...12. veebruaril ja 21...25. veebruaril (joonis 1 ja 2). Viimase kümmepäevaku keskmine õhutemperatuur kujunes tavapärast 7 kraadi võrra madalamaks, kusjuures veelgi külmem on olnud selle dekaadi keskmine siinkandis viimase 85 aasta jooksul ainult 5 korral (1986., 1954., 1955., 1942., ja 1929. aastal) ning sama külm 1963. aastal. Käesoleva talve Eesti ametlik külmarekord registreeriti 23. veebruaril Jõgeva ilmajaamas — –30,3 kraadi. Väga külm oli ka järgmisel ööl. Lume pinnal langes mõlemal ööl temperatuurinäit siinkandis kuni ‑33 kraadini. Madalamates kohtades voorte vahelistes nõgudes ja kõrgustike vahelistes orgudes oli veelgi tugevam, mida kinnitasid kontrollimisjärgus olevate EMHI hüdromeetriajaamades ja ELUSi ilmahuviliste vaatluspunktides registreeritud andmed, kuid neid ei loeta ametlikeks. Maksimaalsed õhutemperatuurid tõusid kuu jooksul mandriosas 1 kuni 3 kraadini. Sulailmad (maksimumtemperatuur üle 0 kraadi) esinesid Jõgeval kuu algul 2…5. kuupäeval ja 28. veebruaril, kokku viiel päeval. Vaatlusaastate keskmisena on esinenud sulapäevi siinkandis vastlakuul 9 tk.
Talvede karmust iseloomustatakse negatiivsete ööpäeva keskmiste õhutemperatuuride summaga. Veebruarikuuga kogunes negatiivseid temperatuure Jõgeva .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 2007. a veebruarikuu agrometeoroloogiline iseloomustus
Küünlakuu keskmine õhutemperatuur osutus tavapärasest 4 kraadi võrra madalamaks ja enam kui –25-kraadist külma oli kuu jooksul Jõgeva SAI automaatilmajaama järgi kuuel ööl. Esines kaks pakaselist perioodi: 7...12. veebruaril ja 21...25. veebruaril (joonis 1 ja 2). Viimase kümmepäevaku keskmine õhutemperatuur kujunes tavapärast 7 kraadi võrra madalamaks, kusjuures veelgi külmem on olnud selle dekaadi keskmine siinkandis viimase 85 aasta jooksul ainult 5 korral (1986., 1954., 1955., 1942., ja 1929. aastal) ning sama külm 1963. aastal. Käesoleva talve Eesti ametlik külmarekord registreeriti 23. veebruaril Jõgeva ilmajaamas — –30,3 kraadi. Väga külm oli ka järgmisel ööl. Lume pinnal langes mõlemal ööl temperatuurinäit siinkandis kuni ‑33 kraadini. Madalamates kohtades voorte vahelistes nõgudes ja kõrgustike vahelistes orgudes oli veelgi tugevam, mida kinnitasid kontrollimisjärgus olevate EMHI hüdromeetriajaamades ja ELUSi ilmahuviliste vaatluspunktides registreeritud andmed, kuid neid ei loeta ametlikeks. Maksimaalsed õhutemperatuurid tõusid kuu jooksul mandriosas 1 kuni 3 kraadini. Sulailmad (maksimumtemperatuur üle 0 kraadi) esinesid Jõgeval kuu algul 2…5. kuupäeval ja 28. veebruaril, kokku viiel päeval. Vaatlusaastate keskmisena on esinenud sulapäevi siinkandis vastlakuul 9 tk.
Talvede karmust iseloomustatakse negatiivsete ööpäeva keskmiste õhutemperatuuride summaga. Veebruarikuuga kogunes negatiivseid temperatuure Jõgeva .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about weather patterns, specifically temperatures and climate conditions in Estonia during February 2007. Although it includes relevant data, the content is presented in a technical and disorganized manner, lacking coherence and clarity for educational purposes, particularly for primary or grade school levels.

Educational score: 2