Jäide ja kiilasjää (17.01.2011 11:00)
Autor: Jüri Kamenik
Foto: Avo Piirak
jääpiltide galeriist
NB! Mitte neid segi ajada!
Mõnikord toovad kihtsajupilved omapärase laussajuliigi, milleks on jäävihm. Seda sajab siis, kui pilvede ja maapinna vahel on piisavalt paks soe õhukiht, kus lumi või lörts sulab, kuid maapinna lähedal külm õhukiht, kus tekkinud vihm hakkab uuesti külmuma. Seetõttu sajab sageli jäävihma puhul segamini tavalisi vihmapiiskasid koos jääterakestega, mille sees võib-olla külmumata vett. Tavaliselt moodustub maapinnale ja esemetele, mille temperatuur on alla null kraadi, jääkiht, mis on ülimalt libe. Kui see tekib maapinnale, siis nimetatakse seda kiilasjääks, kui esemetele, siis jäiteks. See jääkiht võib tekkida ka siis, kui õhutemperatuur on just tõusnud üle null kraadi, sest maapind või objektid pole veel üle null kraadi jõudnud soojeneda. Nii jäide kui kiilasjää on väga tüüpilised seega ilma sulalemineku ja sooja frondiga seoses.
Jäätuvast ja jäävihmast vaata>>>
Niisiis, jäidet või kiilasjääd põhjustab udupiisakeste või vihma külmumine allajahtunud olekus maapinnale või esemetele. Mõnikord öeldakse, et sajab jäidet. Selline suupärane ütlemine on muidugi ebakorrektne - sadada võib ikka kas allajahtunud ehk jäätuvat vihma või jäävihma, mis võib-olla teatud juhtudel jõudnud täielikult jäätuda.
Juhul, kui tekkinud jääkiht on õhumullikestest vaba (tekib jämedamate vihmapiiskade korral), siis on see läbipaistev. Kui jäitesse või kiilasjäässe jäävad sisse õhumulli.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Jäide ja kiilasjää (17.01.2011 11:00)
Autor: Jüri Kamenik
Foto: Avo Piirak
jääpiltide galeriist
NB! Mitte neid segi ajada!
Mõnikord toovad kihtsajupilved omapärase laussajuliigi, milleks on jäävihm. Seda sajab siis, kui pilvede ja maapinna vahel on piisavalt paks soe õhukiht, kus lumi või lörts sulab, kuid maapinna lähedal külm õhukiht, kus tekkinud vihm hakkab uuesti külmuma. Seetõttu sajab sageli jäävihma puhul segamini tavalisi vihmapiiskasid koos jääterakestega, mille sees võib-olla külmumata vett. Tavaliselt moodustub maapinnale ja esemetele, mille temperatuur on alla null kraadi, jääkiht, mis on ülimalt libe. Kui see tekib maapinnale, siis nimetatakse seda kiilasjääks, kui esemetele, siis jäiteks. See jääkiht võib tekkida ka siis, kui õhutemperatuur on just tõusnud üle null kraadi, sest maapind või objektid pole veel üle null kraadi jõudnud soojeneda. Nii jäide kui kiilasjää on väga tüüpilised seega ilma sulalemineku ja sooja frondiga seoses.
Jäätuvast ja jäävihmast vaata>>>
Niisiis, jäidet või kiilasjääd põhjustab udupiisakeste või vihma külmumine allajahtunud olekus maapinnale või esemetele. Mõnikord öeldakse, et sajab jäidet. Selline suupärane ütlemine on muidugi ebakorrektne - sadada võib ikka kas allajahtunud ehk jäätuvat vihma või jäävihma, mis võib-olla teatud juhtudel jõudnud täielikult jäätuda.
Juhul, kui tekkinud jääkiht on õhumullikestest vaba (tekib jämedamate vihmapiiskade korral), siis on see läbipaistev. Kui jäitesse või kiilasjäässe jäävad sisse õhumulli.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on educational topics such as weather phenomena, specifically jäide and kiilasjää, and explains the conditions under which they form. It introduces key concepts relevant to school curricula, is coherent, and has minimal irrelevant information. However, it may not be comprehensive and assumes some prior knowledge. The language used is clear, but the content might be more suitable for upper grade school levels due to some complex vocabulary and concepts.

Educational score: 4