Pärnu jõe jõgikond ja üleujutusalad
Pärnu jõge on nimetatud ka Eestimaa Mississipiks, sest ta on Eesti üks pikimaid jõgesid ja nagu ka tema suur analoog Põhja-Ameerikas, paistab silma suurte üleujutustega. Läbides oma vooluteekonnal maastikuliselt erinevaid piirkondi Pandiverest läbi Kesk-Eesti tasandiku ja Soomaa Pärnu laheni välja, lisaks suuremate lisajõgede valglaid Sakala kõrgustikul, kujutab Pärnu jõgikond läbilõiget Eesti enamlevinud maastikest. Pärnu jõgi kasvab oluliselt Türi lähistel, kus temasse suubuvad veerohked ülemjooksu lisajõed: Esna, Prandi ja Vodja. Säreverest kuni Vihtra kärestikeni palistavad jõekaldaid kohati soostunud luhaheinamaad.
Pärnu jõe ülemjooksul Järvamaal asuvad Eesti viljakaimad põllumaad. Paidest alates muutub maastikupilt oluliselt: jõgikonda toidavad suured Vahe-Eesti soostikud (Kuresoo, Kikapera, Ördi, Pööravere, Tolkuse), seda ümbritsevad metsamassiivid, milledest tuntumad on Vändra, Kõnnu, Kilingi ja Lähkma metsad. Paiguti on Pärnu jõe keskjooksul ja tema lisajõgede kallastel säilinud ka endisaegne looduspilt — kitsal ja kõrgemal maaribal kahel pool jõge paiknevad taluhooned koos põldudega, jõest kaugemal asuvad aga sood ja metsad. Praegusel ajal on suurem osa endistest elamutest maha jäetud ja maastikupildis tähistavad kunagisi talukohti vaid põlispuud.
Lammimetsad
Pärnu jõe ja selle lisajõgede kallastel on levinud üleujutusega kohanenud taimekooslused: lamminiidud, lammimetsad ja lodumetsad. Metsade ilme ja omadused kujundavad välja jõ.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Pärnu jõe jõgikond ja üleujutusalad
Pärnu jõge on nimetatud ka Eestimaa Mississipiks, sest ta on Eesti üks pikimaid jõgesid ja nagu ka tema suur analoog Põhja-Ameerikas, paistab silma suurte üleujutustega. Läbides oma vooluteekonnal maastikuliselt erinevaid piirkondi Pandiverest läbi Kesk-Eesti tasandiku ja Soomaa Pärnu laheni välja, lisaks suuremate lisajõgede valglaid Sakala kõrgustikul, kujutab Pärnu jõgikond läbilõiget Eesti enamlevinud maastikest. Pärnu jõgi kasvab oluliselt Türi lähistel, kus temasse suubuvad veerohked ülemjooksu lisajõed: Esna, Prandi ja Vodja. Säreverest kuni Vihtra kärestikeni palistavad jõekaldaid kohati soostunud luhaheinamaad.
Pärnu jõe ülemjooksul Järvamaal asuvad Eesti viljakaimad põllumaad. Paidest alates muutub maastikupilt oluliselt: jõgikonda toidavad suured Vahe-Eesti soostikud (Kuresoo, Kikapera, Ördi, Pööravere, Tolkuse), seda ümbritsevad metsamassiivid, milledest tuntumad on Vändra, Kõnnu, Kilingi ja Lähkma metsad. Paiguti on Pärnu jõe keskjooksul ja tema lisajõgede kallastel säilinud ka endisaegne looduspilt — kitsal ja kõrgemal maaribal kahel pool jõge paiknevad taluhooned koos põldudega, jõest kaugemal asuvad aga sood ja metsad. Praegusel ajal on suurem osa endistest elamutest maha jäetud ja maastikupildis tähistavad kunagisi talukohti vaid põlispuud.
Lammimetsad
Pärnu jõe ja selle lisajõgede kallastel on levinud üleujutusega kohanenud taimekooslused: lamminiidud, lammimetsad ja lodumetsad. Metsade ilme ja omadused kujundavad välja jõ.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the Pärnu River and its surrounding landscape, introducing key concepts relevant to geography and ecology. Although it is coherent and suitable for learning, the content is somewhat limited and may not be comprehensive for structured learning. The language and concepts are not too complex for grade school students, but the extract lacks exercises and solutions.

Educational score: 3