Loomemajanduse läbimurdeline aasta?
Loomemajanduspoliitika ei ole samastatav kultuuripoliitikaga ega asenda seda kunagi.
Võtsin aega, et heita pilk loomemajanduse kajastustele kultuurilehes, ja leidsin tulemuse olevat isegi üsnagi kopsaka, kvantitatiivselt. Sellele kirjatööde hulgale on lisada muud avalikku tähelepanu pälvinud ettevõtmised nagu Päevalehe eriväljaanne, kultuuriministeeriumi ja Tallinna linna tellitud uurimused, kaks loomemajandusele pühendatud konverentsi, üks üldisem, teine lokaalsem, ning otsapidi ka Tartu kultuurikonverents, kus räägiti küll kultuuri majandamisest, kuigi mitte päris loomemajanduslikus kontekstis. Kui kõige tipuks meenutada ärateenitult positiivse vastukaja saanud disainiaasta temaatikat oma immanentse loovuse ja majanduse seostatusega, siis võiks aastat pidada lausa läbimurdeliseks. Või siiski ainult mööndustega?
Kindel on see, et loomemajandus kultuuriruumi puudutava uudse teemana on tekitanud nii ärgitust kui ärritust. Sirbis ilmunud kirjutiste põhjal tundub, et viimast äratuntavalt rohkem. Kui ärritust tekitab teadmatus ja soov asja selgemaks teha, mõelda, uurida, siis võib võtta seda kui positiivset intellektuaalset ergastust. Meil ei ole aga tõesti mõtet jaotada antud teemast kõnelevaid isikuid loomemajanduse eestkõnelejate ja kriitikute leeri ning oodata nende vahel mingit kirgikütvat draamat, mille tulemusel sünnib tõde. Peaksime pigem lähtuma postmodernse ühiskonna paradigmast, milles puudub koht massiivsete diskursuste kokkupõrkeks.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Loomemajanduse läbimurdeline aasta?
Loomemajanduspoliitika ei ole samastatav kultuuripoliitikaga ega asenda seda kunagi.
Võtsin aega, et heita pilk loomemajanduse kajastustele kultuurilehes, ja leidsin tulemuse olevat isegi üsnagi kopsaka, kvantitatiivselt. Sellele kirjatööde hulgale on lisada muud avalikku tähelepanu pälvinud ettevõtmised nagu Päevalehe eriväljaanne, kultuuriministeeriumi ja Tallinna linna tellitud uurimused, kaks loomemajandusele pühendatud konverentsi, üks üldisem, teine lokaalsem, ning otsapidi ka Tartu kultuurikonverents, kus räägiti küll kultuuri majandamisest, kuigi mitte päris loomemajanduslikus kontekstis. Kui kõige tipuks meenutada ärateenitult positiivse vastukaja saanud disainiaasta temaatikat oma immanentse loovuse ja majanduse seostatusega, siis võiks aastat pidada lausa läbimurdeliseks. Või siiski ainult mööndustega?
Kindel on see, et loomemajandus kultuuriruumi puudutava uudse teemana on tekitanud nii ärgitust kui ärritust. Sirbis ilmunud kirjutiste põhjal tundub, et viimast äratuntavalt rohkem. Kui ärritust tekitab teadmatus ja soov asja selgemaks teha, mõelda, uurida, siis võib võtta seda kui positiivset intellektuaalset ergastust. Meil ei ole aga tõesti mõtet jaotada antud teemast kõnelevaid isikuid loomemajanduse eestkõnelejate ja kriitikute leeri ning oodata nende vahel mingit kirgikütvat draamat, mille tulemusel sünnib tõde. Peaksime pigem lähtuma postmodernse ühiskonna paradigmast, milles puudub koht massiivsete diskursuste kokkupõrkeks.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on a specialized topic in Estonian culture and economy. The text is written in a complex style, making it unsuitable for primary or grade school levels. It doesn't introduce key concepts, exercises, or solutions in a coherent manner.

Educational score: 1