Meediakaja RSS
Postimees: "Lööme ajus korra majja!"
21.04.2014
Meeleolu nullis, rõõmu pole kübetki, vaim närtsib – jah, teil võib olla depressioon. Aga ärge heitke meelt: sellest saab jagu. Priit Pullerits rääkis depressioonist ja sellest üle saamisest Tallinna Lastehaigla psühhiaatriakliiniku juhataja Anne Kleinbergiga.
Mõelge korraks vähemalt 20 töökaaslasele. Või 20 sugulasele või 20 sõbrale-tuttavale. Neist iga 20 hulgas leidub vähemalt üks, kes on depressioonis. See on tõsine asi, sest depressioon on tõsine haigus.
Eestis on vähemalt 70 000 inimest – seega nelja Viljandi linna jagu –, kes maadlevad depressiooniga. Ja enamik neist, vaat et kolm neljandikku, isegi ei tea oma haigusest, lausub Tallinna lastehaigla psühhiaatriakliiniku juhataja Anne Kleinberg, kes kaitses hiljuti doktori väitekirja depressiooni levikust Eestis.
Teema päevakajalisust kinnitab seegi, et eelmisel kuul jõudis vaatajate ette kaks depressiooniteemalist lavastust, «Varesele valu...» Eesti Draamateatris ja «Harakale haigus...» Tallinna Linnateatris.
Mida siis teha, kui tunned, et depressioon hakkab võimust võtma?
Kõigepealt peaks üle vaatama eluviisid, töötamise ja puhkamise vahekorra, kas uneaeg on piisav. Puhata ei tule ainult magades või viina juues, vaid aega tuleb leida ka iseendale ja oma suhete eest hoolitsemiseks. Just suhted on eluenergia ja rõõmsa tuju taastootmiseks olulised. Ei saa nii, et töötad kaks kuud nagu segane ja seejärel tutvud taas oma perekonnaga: siis võib juhtuda, et pere on.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Meediakaja RSS
Postimees: "Lööme ajus korra majja!"
21.04.2014
Meeleolu nullis, rõõmu pole kübetki, vaim närtsib – jah, teil võib olla depressioon. Aga ärge heitke meelt: sellest saab jagu. Priit Pullerits rääkis depressioonist ja sellest üle saamisest Tallinna Lastehaigla psühhiaatriakliiniku juhataja Anne Kleinbergiga.
Mõelge korraks vähemalt 20 töökaaslasele. Või 20 sugulasele või 20 sõbrale-tuttavale. Neist iga 20 hulgas leidub vähemalt üks, kes on depressioonis. See on tõsine asi, sest depressioon on tõsine haigus.
Eestis on vähemalt 70 000 inimest – seega nelja Viljandi linna jagu –, kes maadlevad depressiooniga. Ja enamik neist, vaat et kolm neljandikku, isegi ei tea oma haigusest, lausub Tallinna lastehaigla psühhiaatriakliiniku juhataja Anne Kleinberg, kes kaitses hiljuti doktori väitekirja depressiooni levikust Eestis.
Teema päevakajalisust kinnitab seegi, et eelmisel kuul jõudis vaatajate ette kaks depressiooniteemalist lavastust, «Varesele valu...» Eesti Draamateatris ja «Harakale haigus...» Tallinna Linnateatris.
Mida siis teha, kui tunned, et depressioon hakkab võimust võtma?
Kõigepealt peaks üle vaatama eluviisid, töötamise ja puhkamise vahekorra, kas uneaeg on piisav. Puhata ei tule ainult magades või viina juues, vaid aega tuleb leida ka iseendale ja oma suhete eest hoolitsemiseks. Just suhted on eluenergia ja rõõmsa tuju taastootmiseks olulised. Ei saa nii, et töötad kaks kuud nagu segane ja seejärel tutvud taas oma perekonnaga: siis võib juhtuda, et pere on.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about depression, its prevalence, and coping mechanisms, making it somewhat relevant to educational topics, particularly health education. However, it lacks coherence, clarity, and structured learning content, limiting its educational value. The language and concepts are not overly complex, but the text is more suited for general awareness rather than structured learning.

Educational score: 2