Statistikaameti andmeteadur Kadri Rootalu leidis viimaste aastate töötamise registri andmeid analüüsides, et tööturul on küll varasemast rohkem inimesi, kuid töösuhted võivad olla lühemaajalised või ebakindlamad.
“Selle aasta novembri lõpu seisuga oli Eestis kehtiv töösuhe olemas ligi 646 000 inimesel. Sama inimene võib aga samaaegselt töötada mitmes kohas ja erinevate lepingu liikide või tööülesannetega ja nii oli registreeritud töösuhteid isegi rohkem ehk 760 000. See tähendab, et tööturul oli 14 000 töötajat rohkem kui 2019. aasta novembris, mil pandeemiast veel keegi kuulnud ei olnud ja Eesti tööhõive näitajad tipus olid,” selgitas Rootalu ameti blogis.
Suurim kasv võlaõiguslike lepingute osas
Kõige suurem kasv on tema sõnul toimunud võlaõiguslike lepingute osas, millega töötajaid lisandus kahe aasta taguse ajaga võrreldes üle 5000. Kui 2020. aastal töölepinguga töötavate inimeste arv üldiselt vähenes, siis 2021. aasta lõpuks on ka see taastunud ning ületab paari tuhande võrra 2019. aasta taset.
Teadur märkis, et tegevusalade järgi on arvuliselt kõige rohkem töötajaid võitnud info ja side tegevusala – kahe aasta jooksul lisandus sinna ligi 4000 töötajat. “Märkimisväärselt on töötajaid on juurde saanud ka tervishoid ja sotsiaalhoolekanne, haridus ning kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus. Suurematest valdkondadest on ka hulgi- ja jaekaubanduses eelmise aasta kerge languse järel töötajate arv taastunud ning ületab veidi isegi 2019. aasta novembri lõpu seisu,” lisas Roota.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Statistikaameti andmeteadur Kadri Rootalu leidis viimaste aastate töötamise registri andmeid analüüsides, et tööturul on küll varasemast rohkem inimesi, kuid töösuhted võivad olla lühemaajalised või ebakindlamad.
“Selle aasta novembri lõpu seisuga oli Eestis kehtiv töösuhe olemas ligi 646 000 inimesel. Sama inimene võib aga samaaegselt töötada mitmes kohas ja erinevate lepingu liikide või tööülesannetega ja nii oli registreeritud töösuhteid isegi rohkem ehk 760 000. See tähendab, et tööturul oli 14 000 töötajat rohkem kui 2019. aasta novembris, mil pandeemiast veel keegi kuulnud ei olnud ja Eesti tööhõive näitajad tipus olid,” selgitas Rootalu ameti blogis.
Suurim kasv võlaõiguslike lepingute osas
Kõige suurem kasv on tema sõnul toimunud võlaõiguslike lepingute osas, millega töötajaid lisandus kahe aasta taguse ajaga võrreldes üle 5000. Kui 2020. aastal töölepinguga töötavate inimeste arv üldiselt vähenes, siis 2021. aasta lõpuks on ka see taastunud ning ületab paari tuhande võrra 2019. aasta taset.
Teadur märkis, et tegevusalade järgi on arvuliselt kõige rohkem töötajaid võitnud info ja side tegevusala – kahe aasta jooksul lisandus sinna ligi 4000 töötajat. “Märkimisväärselt on töötajaid on juurde saanud ka tervishoid ja sotsiaalhoolekanne, haridus ning kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus. Suurematest valdkondadest on ka hulgi- ja jaekaubanduses eelmise aasta kerge languse järel töötajate arv taastunud ning ületab veidi isegi 2019. aasta novembri lõpu seisu,” lisas Roota.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about the labor market in Estonia, but it lacks educational content and relevance to school curricula. The text is written in a formal style, making it difficult for primary or grade school students to understand. It also lacks coherence and focus on key concepts, exercises, or solutions.

Educational score: 1