Tänases Postimehes on ülevaade 32 ettepanekust, mis esitati riigikogule riiklikult tähtsate kultuuriehitiste rajamiseks või renoveerimiseks. Rahastamine saab alata alles 2024. aastal, sest seni makstakse veel ERMi kulusid. Seega on piisavalt aega valikut teha.
Kultuurkapitali seaduse järgi võib korraga rahastada kaht objekti. Niisiis tuleks 32 ettepaneku hulgast valida kaks või siis muuta seadust. Põhimõtteliselt on riigikogul vabadus ka seda teha, kui otsustatakse tähtsate kultuuriobjektide rajamise kontseptsiooni muuta.
Senise lähenemise järgi rajatakse selle meetme kaudu tõeliselt suuri ehitisi, mis on eesti kultuuri arengule märgilise tähtsusega. Viimasel ajal on kostnud ka hääli, et võibolla peaks põhimõtet muutma ja paari suurejoonelise sümbolhoone asemel rajama ridamisi väikseid.
Ja kui vaadata taotlusi, siis on vahed rahastuse mahus tõesti suured. Kui Tallinna Kaarli kiriku kõrvale ERSO koduks planeeritava Helioru kontserdimaja eeldatav maksumus on 90 miljonit eurot, siis Narva Kreenholmi kultuurikvartali rekonstrueerimine maksaks 15 miljonit ja Paide muusika- ja teatrimaja rajamine vaid 3,5 miljonit. Seega saaks ühe pealinna rajatava suurejoonelise kontserdimaja asemel ehitada või renoveerida näiteks kuus olulist hoonet teistes linnades.
Riigikogu ees ongi ülesanne otsustada, kas eesti kultuurile on olulisem paar suurt projekti, olgu siis uus ooperiteater, ERSO kontserdimaja või linnahalli renoveerimine, või hulk väiksemaid, mis aitaks rikastada kultuurielu ka väljas.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tänases Postimehes on ülevaade 32 ettepanekust, mis esitati riigikogule riiklikult tähtsate kultuuriehitiste rajamiseks või renoveerimiseks. Rahastamine saab alata alles 2024. aastal, sest seni makstakse veel ERMi kulusid. Seega on piisavalt aega valikut teha.
Kultuurkapitali seaduse järgi võib korraga rahastada kaht objekti. Niisiis tuleks 32 ettepaneku hulgast valida kaks või siis muuta seadust. Põhimõtteliselt on riigikogul vabadus ka seda teha, kui otsustatakse tähtsate kultuuriobjektide rajamise kontseptsiooni muuta.
Senise lähenemise järgi rajatakse selle meetme kaudu tõeliselt suuri ehitisi, mis on eesti kultuuri arengule märgilise tähtsusega. Viimasel ajal on kostnud ka hääli, et võibolla peaks põhimõtet muutma ja paari suurejoonelise sümbolhoone asemel rajama ridamisi väikseid.
Ja kui vaadata taotlusi, siis on vahed rahastuse mahus tõesti suured. Kui Tallinna Kaarli kiriku kõrvale ERSO koduks planeeritava Helioru kontserdimaja eeldatav maksumus on 90 miljonit eurot, siis Narva Kreenholmi kultuurikvartali rekonstrueerimine maksaks 15 miljonit ja Paide muusika- ja teatrimaja rajamine vaid 3,5 miljonit. Seega saaks ühe pealinna rajatava suurejoonelise kontserdimaja asemel ehitada või renoveerida näiteks kuus olulist hoonet teistes linnades.
Riigikogu ees ongi ülesanne otsustada, kas eesti kultuurile on olulisem paar suurt projekti, olgu siis uus ooperiteater, ERSO kontserdimaja või linnahalli renoveerimine, või hulk väiksemaid, mis aitaks rikastada kultuurielu ka väljas.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about cultural development and funding in Estonia, but it lacks coherence and relevance to educational standards. It does not introduce key concepts or offer substantial educational content, making it less suitable for structured learning. The text is more focused on discussing funding decisions for cultural projects rather than educating readers.

Educational score: 1