Arvatavasti muutub maksuhalduri kontroll ettevõtlustegevuse üle seoses käibemaksukohustuseks registreerimise piirmäära kavandatava tõstmisega edaspidi veelgi aktiivsemaks. Nimelt tõuseb riigikogu menetluses oleva käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu järgi käibemaksukohustuslaseks registreerimise piirmäär seniselt 16 000 eurolt 40 000 eurole (käibemaksuseadus § 19 lg 1). Seadusemuudatus on planeeritud jõustuma 2018. aasta 1. jaanuaril.
Vabatahtlikult käibemaksukohustuslasena registreerimise senine kord uuendatavas seaduses ei muutu. Seetõttu vaatame üle need lahendid, mis puudutavad maksuhaldurile käibemaksukohustuslaseks registreerimise taotluse esitamist või ettevõtlustegevuse kontrolli.
Tõendamiskoormise täitmisest ja kontrolli mahust
Ettevõtjal, kelle maksustatav käive ei ületa seaduses ettenähtud kohustusliku registreerimise piirmäära või kellel ei ole veel maksustavat käivet tekkinud, tuleb käibemaksukohustuslaseks registreerimiseks esitada maksuhaldurile taotlus ja tõendada, et ta tegeleb ettevõtlusega Eestis või alustab Eestis ettevõtlust. Vajaduse korral on maksuhalduril õigus ise lisatõendeid nõuda või koguda. Tavapäraselt nõuab maksuhaldur vabatahtlike registreerimistaotluste menetlemisel dokumentaalseid tõendeid (tellimused, eellepingud, lepingud, äriplaani jne) ja esitab ettevõtlustegevuse kohta spetsiifilisi küsimusi.
Isegi kui ettevõtja on registreeritud, tuleb arvestada, et maksuhalduril on õigus jooksvalt kontrollida, kas käibemaksukohustuslaste registris.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Arvatavasti muutub maksuhalduri kontroll ettevõtlustegevuse üle seoses käibemaksukohustuseks registreerimise piirmäära kavandatava tõstmisega edaspidi veelgi aktiivsemaks. Nimelt tõuseb riigikogu menetluses oleva käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu järgi käibemaksukohustuslaseks registreerimise piirmäär seniselt 16 000 eurolt 40 000 eurole (käibemaksuseadus § 19 lg 1). Seadusemuudatus on planeeritud jõustuma 2018. aasta 1. jaanuaril.
Vabatahtlikult käibemaksukohustuslasena registreerimise senine kord uuendatavas seaduses ei muutu. Seetõttu vaatame üle need lahendid, mis puudutavad maksuhaldurile käibemaksukohustuslaseks registreerimise taotluse esitamist või ettevõtlustegevuse kontrolli.
Tõendamiskoormise täitmisest ja kontrolli mahust
Ettevõtjal, kelle maksustatav käive ei ületa seaduses ettenähtud kohustusliku registreerimise piirmäära või kellel ei ole veel maksustavat käivet tekkinud, tuleb käibemaksukohustuslaseks registreerimiseks esitada maksuhaldurile taotlus ja tõendada, et ta tegeleb ettevõtlusega Eestis või alustab Eestis ettevõtlust. Vajaduse korral on maksuhalduril õigus ise lisatõendeid nõuda või koguda. Tavapäraselt nõuab maksuhaldur vabatahtlike registreerimistaotluste menetlemisel dokumentaalseid tõendeid (tellimused, eellepingud, lepingud, äriplaani jne) ja esitab ettevõtlustegevuse kohta spetsiifilisi küsimusi.
Isegi kui ettevõtja on registreeritud, tuleb arvestada, et maksuhalduril on õigus jooksvalt kontrollida, kas käibemaksukohustuslaste registris.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school topics, instead focusing on complex tax regulations and business law in Estonia. The content is not suitable for educational use at these levels due to its advanced nature and lack of coherence with educational standards.

Educational score: 0