Üldiselt on tänavu kevadel taas kuuskede olukord seoses üraskitega üsna räbal. Ka Filmi Vargamäe külastuskeskuse lähedal olev mets, kus 2017. ja 2018. aastal filmiti suurteost “Tõde ja õigus” on jäänud üraskiründe alla. Mart Erik selgitab, millist võitlust seal puuparasiitidega peetakse ja kuidas on üraskite käitumine ajas muutunud.
Eriku sõnul võib päris kindel olla, et üraski käitumise muutustes on seos kliima soojenemisega.
“Peamine põhjus on üsna tõenäoliselt see, et kuusk tahab elada sellises kliimas, kus on külmad talved. Aga õiget talve pole meil ju viimasel kümnendil olnudki. Piltlikult öeldes, kuusel on halb olla ja seega on ta ka vastuvõtlikum oma peamistele kahjuritele. Kuused on nagu kehva tervisega inimesed, kes jäävad kergemini nakkushaiguste küüsi,” tõi ta näite.
Teine oluline põhjus on see, et üraskile soojemad talved just meeldivad, sest siis on neil palju soodsamad ellujäämise tingimused. “Ja mis kõige hullem – sama aasta üraskite teine põlvkond võib talve rahulikult koore all üle elada.”
Klassikaliselt on Eriku sõnul olnud lugu nii, et tavaliselt läks üraski järeltulev põlvkond koore alt maa sisse talvituma ja asus alles kevadeti soojade ilmade saabudes puid ründama. Kui sooja suvega juhtus, et tuli ilmale ka teine põlvkond, siis nemad jäid üldjuhul koore alla talvituma ning said seal karmi talvega hukka.
Nüüd on üha rohkem näha koore all rahulikult toimetavat sama aasta teist põlvkonda, kes maa sisse peitu ei lähegi. “Nad saavad oma pahategudega jätkata ju.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Üldiselt on tänavu kevadel taas kuuskede olukord seoses üraskitega üsna räbal. Ka Filmi Vargamäe külastuskeskuse lähedal olev mets, kus 2017. ja 2018. aastal filmiti suurteost “Tõde ja õigus” on jäänud üraskiründe alla. Mart Erik selgitab, millist võitlust seal puuparasiitidega peetakse ja kuidas on üraskite käitumine ajas muutunud.
Eriku sõnul võib päris kindel olla, et üraski käitumise muutustes on seos kliima soojenemisega.
“Peamine põhjus on üsna tõenäoliselt see, et kuusk tahab elada sellises kliimas, kus on külmad talved. Aga õiget talve pole meil ju viimasel kümnendil olnudki. Piltlikult öeldes, kuusel on halb olla ja seega on ta ka vastuvõtlikum oma peamistele kahjuritele. Kuused on nagu kehva tervisega inimesed, kes jäävad kergemini nakkushaiguste küüsi,” tõi ta näite.
Teine oluline põhjus on see, et üraskile soojemad talved just meeldivad, sest siis on neil palju soodsamad ellujäämise tingimused. “Ja mis kõige hullem – sama aasta üraskite teine põlvkond võib talve rahulikult koore all üle elada.”
Klassikaliselt on Eriku sõnul olnud lugu nii, et tavaliselt läks üraski järeltulev põlvkond koore alt maa sisse talvituma ja asus alles kevadeti soojade ilmade saabudes puid ründama. Kui sooja suvega juhtus, et tuli ilmale ka teine põlvkond, siis nemad jäid üldjuhul koore alla talvituma ning said seal karmi talvega hukka.
Nüüd on üha rohkem näha koore all rahulikult toimetavat sama aasta teist põlvkonda, kes maa sisse peitu ei lähegi. “Nad saavad oma pahategudega jätkata ju.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the impact of climate change on tree health, specifically the relationship between warmer winters and the behavior of pests affecting spruce trees. It introduces relevant concepts and offers coherent explanations, making it suitable for educational use, particularly for grade school levels. However, it lacks comprehensive coverage and structured learning materials.

Educational score: 4