Milleks ELile uued reeglid, mis ei tööta?
Tänane Wall Street Journal küsib pikalt keerutamata, milleks Euroopa Liidule uued reeglid, mis peaks ära hoidma Kreeka laadis kriiside kordumise, kui isegi liikmesriigid ise nende toimesse ei usu, ekspertidest rääkimata.
Homme arutavad Brüsselis Ülemkogul uusi reegleid euroala riikide majanduskoostöö tõhustamiseks ning norme eiravate riikide karistamiseks 27 riigi valitsusjuhid.
Esiteks ärritab osasid liikmesriike see, kuidas reformikava lõpuks sündis. Pärast seda, kui Ülemkogu presidendi Herman Van Rompuy ELi rahandusministritest koosnev töögrupp oli pikki kuid kompromissi lihvinud, sai lõpuks määravaks hoopis nädalapäevad tagasi Saksamaa ja Prantsusmaa vahel sündinud kahepoolne kokkulepe.
Saksamaa nõustus loobuma nõudest, et sanktsioonid rakenduksid poolautomaatselt, Prantsusmaa omakorda nõustus Saksamaa nõudmisega, et Euroopa aluslepingutesse tuleb sisse kirjutada püsiv mehhanism võlgadega hätta jäänud euroala riikide väljaaitamiseks. Praegune lahendus – koos IMFiga 750 miljardi euro suurune kriisiabi - kehtib vaid 2013. aastani. Enim räägitakse võlgade kontrollitud restruktureerimise mehhanismist.
Mitmed riigid, sealhulgas Rootsi, Soome ja Holland on Saksamaa taganemise üle hämmingus. Tavatult lasi ka Euroopa Keskpanga juht Jean-Claude Trichet reformikava juurde märke panna, et ei saa seda plaani kõigis aspektides toetada.
„Täiesti jõustamatud,“ nii hindas uusi karmimaid sanktsioone ka Luksemburgi välisminister Jean Asselborn Saks.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Milleks ELile uued reeglid, mis ei tööta?
Tänane Wall Street Journal küsib pikalt keerutamata, milleks Euroopa Liidule uued reeglid, mis peaks ära hoidma Kreeka laadis kriiside kordumise, kui isegi liikmesriigid ise nende toimesse ei usu, ekspertidest rääkimata.
Homme arutavad Brüsselis Ülemkogul uusi reegleid euroala riikide majanduskoostöö tõhustamiseks ning norme eiravate riikide karistamiseks 27 riigi valitsusjuhid.
Esiteks ärritab osasid liikmesriike see, kuidas reformikava lõpuks sündis. Pärast seda, kui Ülemkogu presidendi Herman Van Rompuy ELi rahandusministritest koosnev töögrupp oli pikki kuid kompromissi lihvinud, sai lõpuks määravaks hoopis nädalapäevad tagasi Saksamaa ja Prantsusmaa vahel sündinud kahepoolne kokkulepe.
Saksamaa nõustus loobuma nõudest, et sanktsioonid rakenduksid poolautomaatselt, Prantsusmaa omakorda nõustus Saksamaa nõudmisega, et Euroopa aluslepingutesse tuleb sisse kirjutada püsiv mehhanism võlgadega hätta jäänud euroala riikide väljaaitamiseks. Praegune lahendus – koos IMFiga 750 miljardi euro suurune kriisiabi - kehtib vaid 2013. aastani. Enim räägitakse võlgade kontrollitud restruktureerimise mehhanismist.
Mitmed riigid, sealhulgas Rootsi, Soome ja Holland on Saksamaa taganemise üle hämmingus. Tavatult lasi ka Euroopa Keskpanga juht Jean-Claude Trichet reformikava juurde märke panna, et ei saa seda plaani kõigis aspektides toetada.
„Täiesti jõustamatud,“ nii hindas uusi karmimaid sanktsioone ka Luksemburgi välisminister Jean Asselborn Saks.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it discusses complex economic and political topics, such as EU financial regulations and crisis management, without clear explanations or educational context. The text is written in a style more suitable for news articles than educational materials, with no clear structure or learning objectives.

Educational score: 1