Sageli kerkib küsimus, mis rolli me elus kirjandus õieti mängib. Vastusevariante on mitmeid, kuid üks on selgemast selgem. Inimene on looline olend. See tähendab, et inimesel on raske, sageli lausa võimatu elada ilma lugudeta. David Mitchell kirjutab oma romaanis „Varikirjas“: „Inimeste maailm koosneb lugudest, mitte inimestest. Inimesed, kelle lugu enda jutustamiseks välja valib, ei ole milleski süüdi“. Nii et kui üks Mitchelli tegelane arvab, et „turudemokraatia päevil ei ole lugudele enam kohta“, siis ta eksib juba seetõttu, et tema enda lause on üks väike, kuigi tõsine lugu. Juba elu mõttest juurdlemine viitab igatsusele otsida ja leida elust lugu. Selles mõttes polegi tähtis, milline on vastus küsimusele elu mõttest, sest vajadus sellise küsimuse järele on ise loo jaatus ja algus. Miski meis sunnib juhtunud, juhtuvaid ja juhtuma hakkavaid asju jutustama ja nii see elulugu tekibki.
Kirjandus aga polegi midagi muud, kui üks viis lugusid jutustada. Tõsi, tavapärasest keerulisem ja viimistletum viis. Kirjandus ei piirdu lugude jutustamisega, vaid annab ka mõista, kuidas lugusid ülepea jagada, kuidas neid võib ehitada nii tahudes kui nikerdades, neisse võib peitu pugeda, liita neid teiste lugudega, lugusid võib rajada vundamendile või lasta neil silmapiiri taha hõljuda, suruda neid kokku või panna nad plahvatama, lood võivad kulgeda sirge maanteena või eksitada lagedeta labürintides. Õigupoolest on lugudega sama saladuslik ja mõistetamatu lugu nagu inimestegagi – nad kõik sar.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Sageli kerkib küsimus, mis rolli me elus kirjandus õieti mängib. Vastusevariante on mitmeid, kuid üks on selgemast selgem. Inimene on looline olend. See tähendab, et inimesel on raske, sageli lausa võimatu elada ilma lugudeta. David Mitchell kirjutab oma romaanis „Varikirjas“: „Inimeste maailm koosneb lugudest, mitte inimestest. Inimesed, kelle lugu enda jutustamiseks välja valib, ei ole milleski süüdi“. Nii et kui üks Mitchelli tegelane arvab, et „turudemokraatia päevil ei ole lugudele enam kohta“, siis ta eksib juba seetõttu, et tema enda lause on üks väike, kuigi tõsine lugu. Juba elu mõttest juurdlemine viitab igatsusele otsida ja leida elust lugu. Selles mõttes polegi tähtis, milline on vastus küsimusele elu mõttest, sest vajadus sellise küsimuse järele on ise loo jaatus ja algus. Miski meis sunnib juhtunud, juhtuvaid ja juhtuma hakkavaid asju jutustama ja nii see elulugu tekibki.
Kirjandus aga polegi midagi muud, kui üks viis lugusid jutustada. Tõsi, tavapärasest keerulisem ja viimistletum viis. Kirjandus ei piirdu lugude jutustamisega, vaid annab ka mõista, kuidas lugusid ülepea jagada, kuidas neid võib ehitada nii tahudes kui nikerdades, neisse võib peitu pugeda, liita neid teiste lugudega, lugusid võib rajada vundamendile või lasta neil silmapiiri taha hõljuda, suruda neid kokku või panna nad plahvatama, lood võivad kulgeda sirge maanteena või eksitada lagedeta labürintides. Õigupoolest on lugudega sama saladuslik ja mõistetamatu lugu nagu inimestegagi – nad kõik sar.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the role of literature in human life, introducing key concepts relevant to educational topics. Although it's coherent and valuable for learning, the content may be too complex for primary school students and lacks exercises or solutions. The writing style is consistent, but the subject matter is treated in a somewhat abstract manner.

Educational score: 3