Projektiruum I: Jonna Kina. Neli skulptuuri viieteistkümnes osas
Asukoht: 3. korrus, A-tiib, projektiruum 1
Näitus on osa Kumu kunstimuuseumi 3. korruse püsinäitusest “Identiteedimaastikud. Eesti kunst 1700–1945”.
Jonna Kina (1984) on multidistsiplinaarne Soome kunstnik. Filmi „Neli skulptuuri viieteistkümnes osas“ eellugu ulatub aastasse 2019, mil kunstniku tähelepanu köitsid Teise maailmasõja ajal märtsipommitamises kahjustada saanud Amandus Adamsoni (1855–1929) ja August Weizenbergi (1837–1921) skulptuurid Eesti Kunstimuuseumi kogus. Filmi valmimisperioodi jooksul on ajaloolisele perspektiivile ootamatult lisandunud tänapäevased kihistused.
1944. aasta 9. ja 10. märtsil ründas Nõukogude Liidu lennuvägi Tallinna. Lauspommitamises said haavata ja hukkusid tsiviilisikud, purustuste ja tulekahjude tõttu hävis terveid linnaosi ning paljud inimesed kaotasid kodu. Teiste hulgas põles maatasa Eesti Kunstimuuseumi ajutine hoone. Enamik kunstiteoseid oli muuseumist varasematel aastatel evakueeritud mõisatesse, maakoolimajadesse ja mujale Tallinna kesklinnast vähem ohtlikesse kohtadesse. Raskemini liigutatavad tööd, nagu suuremõõtmelised maalid ja skulptuurid, jäid muuseumi keldrisse varjule, kuid põlengus tekkinud kahjustuste eest see ei kaitsnud.
1946. aastal toimusid kunstiteoste väljakaevamised muuseumihoone rusude alt. Leitud skulptuurid võtsid arvele ning restaureerimist alustasid skulptor ja maalija Henrik Olvi (1894–1972) ning skulptor Herman Halliste (1900–1973). Osa töid ol.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Projektiruum I: Jonna Kina. Neli skulptuuri viieteistkümnes osas
Asukoht: 3. korrus, A-tiib, projektiruum 1
Näitus on osa Kumu kunstimuuseumi 3. korruse püsinäitusest “Identiteedimaastikud. Eesti kunst 1700–1945”.
Jonna Kina (1984) on multidistsiplinaarne Soome kunstnik. Filmi „Neli skulptuuri viieteistkümnes osas“ eellugu ulatub aastasse 2019, mil kunstniku tähelepanu köitsid Teise maailmasõja ajal märtsipommitamises kahjustada saanud Amandus Adamsoni (1855–1929) ja August Weizenbergi (1837–1921) skulptuurid Eesti Kunstimuuseumi kogus. Filmi valmimisperioodi jooksul on ajaloolisele perspektiivile ootamatult lisandunud tänapäevased kihistused.
1944. aasta 9. ja 10. märtsil ründas Nõukogude Liidu lennuvägi Tallinna. Lauspommitamises said haavata ja hukkusid tsiviilisikud, purustuste ja tulekahjude tõttu hävis terveid linnaosi ning paljud inimesed kaotasid kodu. Teiste hulgas põles maatasa Eesti Kunstimuuseumi ajutine hoone. Enamik kunstiteoseid oli muuseumist varasematel aastatel evakueeritud mõisatesse, maakoolimajadesse ja mujale Tallinna kesklinnast vähem ohtlikesse kohtadesse. Raskemini liigutatavad tööd, nagu suuremõõtmelised maalid ja skulptuurid, jäid muuseumi keldrisse varjule, kuid põlengus tekkinud kahjustuste eest see ei kaitsnud.
1946. aastal toimusid kunstiteoste väljakaevamised muuseumihoone rusude alt. Leitud skulptuurid võtsid arvele ning restaureerimist alustasid skulptor ja maalija Henrik Olvi (1894–1972) ning skulptor Herman Halliste (1900–1973). Osa töid ol.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical and artistic information, making it relevant to educational topics. It introduces key concepts, such as art preservation and historical events, in a coherent manner. However, the content may be more suitable for older grade school students due to its complexity and lack of interactive elements. The writing style is clear, but the subject matter is specialized, limiting its broader educational appeal.

Educational score: 3