21 aastat tagasi: kuidas saavutada iseseisvus?
Okupeeritud riigist sai taas täieõiguslik iseseisev ÜRO liikmesriik. Selle päeva rõõmu kipub aga ikka veel tumestama omaaegsete poliitiliste rivaalide, Rahvarinde ja Eesti Kongressi juhtide vaheline rivaliteet. Kuna tänapäeval on tolleaegsete meeleolude ja hoiakute kohta lugeda väga vastakaid meenutusi, on huvipakkuv autentsete andmete abiga taastada objektiivne pilt selle kohta, kui erinevad või sarnased olid tegelikult erinevatesse liikumistesse kuulunud inimeste vaated ning milliseid valijaskonna ootusi pidid sellest tulenevalt silmas pidama kahe 1990. aasta kevadel valitud esinduskogu – Eesti Kongressi ja ENSV ülemnõukogu – liikmed.
1990. aasta veebruaris, just enne Eesti Kongressi valimisi ning ülemnõukogu valimiskampaania ajal, korraldas Tartu ülikooli ajakirjandusosakond eestlaste hulgas esindusliku sotsioloogilise küsitluse „Avalik arvamus 1989”. Selle küsitluse andmestik on säilinud ning kõigile huvilistele kättesaadav TÜ sotsiaalteaduslikus andmearhiivis (ESTA). Küsitlus annab pildi Rahvarinde ja Eesti kodanike komiteede liikumise pooldajaskonna leviku ulatusest ja vaadetest iseseisvuse taastamise võimalustele.
Keda me pooldasime?
Kõigepealt – milline siis oli laulva revolutsiooni aja massiliikumiste ulatus ja kuidas jagunes rahva poolehoid kahe erineva liikumise vahel? Et samal ajal tegutses ka veel EKP ning selle vastasjõuna oli ka juba aktiivselt tegev ERSP, võrdleme ka nende pooldajaskonna suurust. Allolevalt diagra.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 21 aastat tagasi: kuidas saavutada iseseisvus?
Okupeeritud riigist sai taas täieõiguslik iseseisev ÜRO liikmesriik. Selle päeva rõõmu kipub aga ikka veel tumestama omaaegsete poliitiliste rivaalide, Rahvarinde ja Eesti Kongressi juhtide vaheline rivaliteet. Kuna tänapäeval on tolleaegsete meeleolude ja hoiakute kohta lugeda väga vastakaid meenutusi, on huvipakkuv autentsete andmete abiga taastada objektiivne pilt selle kohta, kui erinevad või sarnased olid tegelikult erinevatesse liikumistesse kuulunud inimeste vaated ning milliseid valijaskonna ootusi pidid sellest tulenevalt silmas pidama kahe 1990. aasta kevadel valitud esinduskogu – Eesti Kongressi ja ENSV ülemnõukogu – liikmed.
1990. aasta veebruaris, just enne Eesti Kongressi valimisi ning ülemnõukogu valimiskampaania ajal, korraldas Tartu ülikooli ajakirjandusosakond eestlaste hulgas esindusliku sotsioloogilise küsitluse „Avalik arvamus 1989”. Selle küsitluse andmestik on säilinud ning kõigile huvilistele kättesaadav TÜ sotsiaalteaduslikus andmearhiivis (ESTA). Küsitlus annab pildi Rahvarinde ja Eesti kodanike komiteede liikumise pooldajaskonna leviku ulatusest ja vaadetest iseseisvuse taastamise võimalustele.
Keda me pooldasime?
Kõigepealt – milline siis oli laulva revolutsiooni aja massiliikumiste ulatus ja kuidas jagunes rahva poolehoid kahe erineva liikumise vahel? Et samal ajal tegutses ka veel EKP ning selle vastasjõuna oli ka juba aktiivselt tegev ERSP, võrdleme ka nende pooldajaskonna suurust. Allolevalt diagra.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about Estonia's path to independence, including a sociological survey and its findings. Although it's coherent and relevant to educational topics, the content is more suited for upper grade school or higher due to its complexity and language. It lacks exercises, solutions, and a clear structure for younger learners.

Educational score: 3