Tristan Bridges-i artikli "Why People Are So Averse To Facts?" originaal ilmus väljaandes "Sociological Images" 27. veebruaril 2017. Käesolev on selle nahhaalne tõlge.
Viimasel ajal on pealkirjades koha leidnud väitlus kõikvõimalikku sorti faktide üle, ajal mil kasvõi näiteks Trumpi administratsioon jätkab avalduste, raportite ja poliitikatega etteastumist, mis teadaolevaid tõsiasju arvesse ei võta.
Ükskõik, kas jututeemaks on ametisse vannutamise vaadanute arv, ilmselgelt väärad ja hirmutavad ebatäpsused transsooliste inimeste WC-kasutusest, või hoopis väited kuritegevuse tasemest USAs, hiljuti tundub, et faktid ei loe, suva neist. Ebatäpsused ja desinformatsioon jätkuvad hoolimata ausatest katsetest neid parandada. See on väsitav. Aga miks see toimub?
Mõned ebatäpsused on vägagi säärased, et neid peaks kerge ümber lükata olema. Andmed lihtsalt ei toeta neid avaldusi. Kaalutleme näiteks graafikuid, mis jäädvustavad isiku- ja varavastaste kuritegude taset USAs viimase 25 aasta jooksul (mõõdetuna Õigusstatistika Büroo [Bureau of Justice Statistics]) poolt.
Üldine trend on väljaspool mingit vaidlust. Kuritegevus on 25 aasta vältel kestvalt langenud. Graafik näitab 1993. aastal 79.8 vägivaldse kuriteo ohvriks langemist 1000 inimese kohta aastas, ning aastal 2015 näitab sama graafik 18.6 juhtumit 1000 inimest kohta aastas.
Nüüd aga võrrelgem kuritegevuse taset avalikkuse muljega kuritegevuse tasemest, kogujaks Gallup. Aastast 1989 (jah 84%) aastani 1998 (jah 50%) arvas enamus ini.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tristan Bridges-i artikli "Why People Are So Averse To Facts?" originaal ilmus väljaandes "Sociological Images" 27. veebruaril 2017. Käesolev on selle nahhaalne tõlge.
Viimasel ajal on pealkirjades koha leidnud väitlus kõikvõimalikku sorti faktide üle, ajal mil kasvõi näiteks Trumpi administratsioon jätkab avalduste, raportite ja poliitikatega etteastumist, mis teadaolevaid tõsiasju arvesse ei võta.
Ükskõik, kas jututeemaks on ametisse vannutamise vaadanute arv, ilmselgelt väärad ja hirmutavad ebatäpsused transsooliste inimeste WC-kasutusest, või hoopis väited kuritegevuse tasemest USAs, hiljuti tundub, et faktid ei loe, suva neist. Ebatäpsused ja desinformatsioon jätkuvad hoolimata ausatest katsetest neid parandada. See on väsitav. Aga miks see toimub?
Mõned ebatäpsused on vägagi säärased, et neid peaks kerge ümber lükata olema. Andmed lihtsalt ei toeta neid avaldusi. Kaalutleme näiteks graafikuid, mis jäädvustavad isiku- ja varavastaste kuritegude taset USAs viimase 25 aasta jooksul (mõõdetuna Õigusstatistika Büroo [Bureau of Justice Statistics]) poolt.
Üldine trend on väljaspool mingit vaidlust. Kuritegevus on 25 aasta vältel kestvalt langenud. Graafik näitab 1993. aastal 79.8 vägivaldse kuriteo ohvriks langemist 1000 inimese kohta aastas, ning aastal 2015 näitab sama graafik 18.6 juhtumit 1000 inimest kohta aastas.
Nüüd aga võrrelgem kuritegevuse taset avalikkuse muljega kuritegevuse tasemest, kogujaks Gallup. Aastast 1989 (jah 84%) aastani 1998 (jah 50%) arvas enamus ini.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as critical thinking and media literacy, but mixes it with non-educational content and lacks coherence. It introduces key concepts, like the importance of facts and data, but the writing style is not consistent and includes complex content. The extract is somewhat relevant for educational purposes, but not highly beneficial for grade school students due to its complexity.

Educational score: 3