Ajal, mil üha enam tõstetakse teadlikkust lapse õigustest, võib näha, kuidas langeb lastevanemate autoriteet ühiskonna algrakukeses – perekonnas, kirjutab kolumnist Roland Tõnisson.
Kohtasin mõni päev tagasi ühte tuttavat lasteaiapedagoogi Helsingist, kes vastas minu veidi protokollilisele küsimusele “kuidas läheb?” ahastava pilguga ja üritas panna selle poliitkorrektselt ka sõnadesse. Kokkuvõtvalt võib öelda, et ta otsib uut tööd, sest oma tervis maksab ka midagi.
Veidi varem kohtasin üht üldharidusliku kooli pedagoogi Tallinnas, kes on teinud oma tööd üle kahekümne aasta, ja tema arvates ei ole küsimus niivõrd lastes kui lapsevanemateks saanud inimestes, kes tegelikult ei suuda oma rolliga hakkama saada. Tema tähelepanekute järgi on paarikümne aasta jooksul eesti peredesse juurdunud hirm saada karistatud laste distsiplineerimise eest. Samuti on süvenenud oskamatus lastega suhelda. Küllap on põhjus just selles, et nende enestega ei ole tegeletud. Eelnimetatud pedagoog on täheldanud, et kuigi arvatakse, et nutiseadmed on lapsed nüüdseks kooli jaoks paremini ette valmistanud, siis praktiline elu näitab, et vaid üliväike osa lastest oskab kasutada kaasaegseid tehnikavõimalusi enesearenduseks (vt siit). Pigem on nutitehnika mõjunud lastele arengut pärssivalt ning nende nahka on läinud laste motivatsioon õppida, uurida, avastada…
Psühholoog Ülo Vooglaid on formuleerinud olulisima ülesande lapse kasvatamisel :
“Kodu on koht, kus inimene kujuneb ennast ja teisi tundvaks ning arvest.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Ajal, mil üha enam tõstetakse teadlikkust lapse õigustest, võib näha, kuidas langeb lastevanemate autoriteet ühiskonna algrakukeses – perekonnas, kirjutab kolumnist Roland Tõnisson.
Kohtasin mõni päev tagasi ühte tuttavat lasteaiapedagoogi Helsingist, kes vastas minu veidi protokollilisele küsimusele “kuidas läheb?” ahastava pilguga ja üritas panna selle poliitkorrektselt ka sõnadesse. Kokkuvõtvalt võib öelda, et ta otsib uut tööd, sest oma tervis maksab ka midagi.
Veidi varem kohtasin üht üldharidusliku kooli pedagoogi Tallinnas, kes on teinud oma tööd üle kahekümne aasta, ja tema arvates ei ole küsimus niivõrd lastes kui lapsevanemateks saanud inimestes, kes tegelikult ei suuda oma rolliga hakkama saada. Tema tähelepanekute järgi on paarikümne aasta jooksul eesti peredesse juurdunud hirm saada karistatud laste distsiplineerimise eest. Samuti on süvenenud oskamatus lastega suhelda. Küllap on põhjus just selles, et nende enestega ei ole tegeletud. Eelnimetatud pedagoog on täheldanud, et kuigi arvatakse, et nutiseadmed on lapsed nüüdseks kooli jaoks paremini ette valmistanud, siis praktiline elu näitab, et vaid üliväike osa lastest oskab kasutada kaasaegseid tehnikavõimalusi enesearenduseks (vt siit). Pigem on nutitehnika mõjunud lastele arengut pärssivalt ning nende nahka on läinud laste motivatsioon õppida, uurida, avastada…
Psühholoog Ülo Vooglaid on formuleerinud olulisima ülesande lapse kasvatamisel :
“Kodu on koht, kus inimene kujuneb ennast ja teisi tundvaks ning arvest.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the decline of parental authority and its effects on children's education, citing expert opinions and personal experiences. Although it raises relevant topics, the text lacks coherence, structure, and concrete educational content, making it less suitable for a structured learning environment.

Educational score: 2