Loomuse kommunikatsioonijuht Faristamo Eller mõtiskleb, mida ta ise sõjaolukorras ette võtaks. Artikkel ilmus Sakalas 15. märtsil 2022.
Kalendris oli punane kuupäev. Pidupäev. Lapsed tahtsid teha kooki, sest lasteaias oli niimoodi öeldud. Vene vägede sissetung Ukrainasse oli aga okupeerinud mu meeled ja tegemised. Varasem elu oli kadunud nagu kaugesse minevikku, mitte millelgi ei tundunud enam mõtet ega tähendust olevat. Elu oli jäänud seisma, seejuures päriselt mitte seisma jäädes. Aga vähemalt lastele tuli taigen segada ja ahju pista silmi tungivatest pisaratest hoolimata. Eesti Vabariigi aastapäev ju ikkagi.
Püüdsin, nagu ilmselt paljud, kujutleda, mida ma ise sõjaolukorras ette võtaksin. Kui nimekiri tegevustest ja vajaminevast toidust oli valmis saanud, avastasin end loomade olukorra peale mõtlemast. Harjumusest. Ukrainast tuli uudiseid, pilte ja kirjeldusi, kuidas väga paljud põgenevad, paljud koos oma lemmikutega. Samuti räägiti varjupaikadest, peamiselt koerte ja kasside omadest. «Aga põllumajandusloomad?» mõtlesin ühel hetkel. «Mis nendest seal saab?»
Etteruttavalt võib öelda, et eks anta endast parim, aga olukord on üsna halb: suured farmid sõltuvad palju elektrist ja tarneahelatest ning sõjatsoonis … Nojah. Endalegi üllatuseks jõudsin üsna pea retoorilise küsimuseni: mis põllumajandusloomadel rahu ajal Eestis siis nii väga teisiti on kui sõja ajal võõral maal? Suurte farmide loomad elavad ju oludes, mis on küll seadustega igati reguleeritud ja enamasti ka kooskõlas.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Loomuse kommunikatsioonijuht Faristamo Eller mõtiskleb, mida ta ise sõjaolukorras ette võtaks. Artikkel ilmus Sakalas 15. märtsil 2022.
Kalendris oli punane kuupäev. Pidupäev. Lapsed tahtsid teha kooki, sest lasteaias oli niimoodi öeldud. Vene vägede sissetung Ukrainasse oli aga okupeerinud mu meeled ja tegemised. Varasem elu oli kadunud nagu kaugesse minevikku, mitte millelgi ei tundunud enam mõtet ega tähendust olevat. Elu oli jäänud seisma, seejuures päriselt mitte seisma jäädes. Aga vähemalt lastele tuli taigen segada ja ahju pista silmi tungivatest pisaratest hoolimata. Eesti Vabariigi aastapäev ju ikkagi.
Püüdsin, nagu ilmselt paljud, kujutleda, mida ma ise sõjaolukorras ette võtaksin. Kui nimekiri tegevustest ja vajaminevast toidust oli valmis saanud, avastasin end loomade olukorra peale mõtlemast. Harjumusest. Ukrainast tuli uudiseid, pilte ja kirjeldusi, kuidas väga paljud põgenevad, paljud koos oma lemmikutega. Samuti räägiti varjupaikadest, peamiselt koerte ja kasside omadest. «Aga põllumajandusloomad?» mõtlesin ühel hetkel. «Mis nendest seal saab?»
Etteruttavalt võib öelda, et eks anta endast parim, aga olukord on üsna halb: suured farmid sõltuvad palju elektrist ja tarneahelatest ning sõjatsoonis … Nojah. Endalegi üllatuseks jõudsin üsna pea retoorilise küsimuseni: mis põllumajandusloomadel rahu ajal Eestis siis nii väga teisiti on kui sõja ajal võõral maal? Suurte farmide loomad elavad ju oludes, mis on küll seadustega igati reguleeritud ja enamasti ka kooskõlas.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula. It appears to be a personal reflection on the Ukrainian war and its impact on animals, written in an informal style. The content is not coherent, focused, or valuable for structured learning, and includes no exercises or solutions.

Educational score: 1