Ajalehe "Dagens Nyheter" poolt tellitud arvamusküsitluse kohaselt on Rootsi elanike NATO-t puudutavad seisukohad muutunud ebakindlamaks ehk paljud seni alliansiga liitumise vastu olnud inimesed pole oma varasemates veendumustes enam nii kindlad.
Ajalehe uuring korraldati lõppenud aasta 1.-12. detsembrini ning sellest võttis interneti teel osa 1023 valimisealist rootslast. Lisaks küsitleti NATO teemadel veel 700 inimest ka telefoni teel. Uuringu veamarginaali pole teatatud, vahendas Yle.
Kui veel 2015. aastal oli NATO-ga liitumise vastu 50 protsenti rootslastest, siis 2016. aasta detsembris oli sellel seisukohal vaid 40 protsenti küsitletutest. Samal ajal on ebakindla seisukohaga inimeste osakaal tõusnud kaheksa protsendipunkti võrra 24 protsendini.
Eelmise uuringu ajal toetas NATO-ga liitumist 35 protsenti, detsembris oli see näitaja ühe protsendipunkti võrra tõusnud.
NATO-sse suhtub negatiivselt vaid 10 protsenti osalenutest ja 17 protsenti arvab, et Rootsi julgeolek NATO liikmena halveneks. Kolmandik vastanutest aga on veendunud, et julgeolek liitumise korral hoopis suureneks.
Usk iseseisvasse kaitsevõimesse on nõrk
Kaks kolmandikku vastanutest ei usu, et Rootsi suudaks oma piiridesse tungijate või välisriikide piiririkkumiste vastu iseseisvalt võidelda.
23 protsenti osalenutest leiab, et neil on iseseisva kaitsevõime suhtes "väga vähene" usaldus, "üsna vähe" usaldab riigi kaitsevõimet 43 protsenti rootslastest. Mõlemad näitajad on 2015. aastaga võrreldes tõusnud nelja prot.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Ajalehe "Dagens Nyheter" poolt tellitud arvamusküsitluse kohaselt on Rootsi elanike NATO-t puudutavad seisukohad muutunud ebakindlamaks ehk paljud seni alliansiga liitumise vastu olnud inimesed pole oma varasemates veendumustes enam nii kindlad.
Ajalehe uuring korraldati lõppenud aasta 1.-12. detsembrini ning sellest võttis interneti teel osa 1023 valimisealist rootslast. Lisaks küsitleti NATO teemadel veel 700 inimest ka telefoni teel. Uuringu veamarginaali pole teatatud, vahendas Yle.
Kui veel 2015. aastal oli NATO-ga liitumise vastu 50 protsenti rootslastest, siis 2016. aasta detsembris oli sellel seisukohal vaid 40 protsenti küsitletutest. Samal ajal on ebakindla seisukohaga inimeste osakaal tõusnud kaheksa protsendipunkti võrra 24 protsendini.
Eelmise uuringu ajal toetas NATO-ga liitumist 35 protsenti, detsembris oli see näitaja ühe protsendipunkti võrra tõusnud.
NATO-sse suhtub negatiivselt vaid 10 protsenti osalenutest ja 17 protsenti arvab, et Rootsi julgeolek NATO liikmena halveneks. Kolmandik vastanutest aga on veendunud, et julgeolek liitumise korral hoopis suureneks.
Usk iseseisvasse kaitsevõimesse on nõrk
Kaks kolmandikku vastanutest ei usu, et Rootsi suudaks oma piiridesse tungijate või välisriikide piiririkkumiste vastu iseseisvalt võidelda.
23 protsenti osalenutest leiab, et neil on iseseisva kaitsevõime suhtes "väga vähene" usaldus, "üsna vähe" usaldab riigi kaitsevõimet 43 protsenti rootslastest. Mõlemad näitajad on 2015. aastaga võrreldes tõusnud nelja prot.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides information on a survey about Swedish citizens' views on NATO membership, presenting statistics and trends. However, it lacks educational context, depth, and clarity, making it unsuitable for primary or grade school levels. The content is more focused on news reporting than educational instruction.

Educational score: 1