Telefoniomaniku dilemma: kuu aega võrgus või üks kohvikukülastus?
Kui mobiiltelefoni soetamine mõjus kümme aastat tagasi rahakotile umbes samamoodi nagu praegu, siis sideteenuse hind on täna madalam kui eales varem, tõdes Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Mobiiltelefon on täna muutunud nii loomulikuks igapäevaelu osaks, et USA-s läbiviidud uuringu järgi peab 96 protsenti 18-24aastastest mobiili suisa kõige tähtsamaks asjaks ning 35 protsenti ameeriklastest mõtleb hommikul ärgates esimese asjana just oma nutitelefonile.
Päev maha ununenud nutiseadmeta või internetita on täna tõeline väljakutse. Ometi oli isiklik telefon ja mobiilsideteenus alles 90ndate keskel veel tõeline luksus.
Mobiil – eliidi pärusmaa
Näiteks populaarse mudeli Motorola D160 hind küündis toona 2000 kroonini ja Motorola D460 eest tuli välja käia 3000 krooni, mis moodustas keskmisest kuupalgast pea kolmveerandi. Sellise „kõvaks sõnaks“ peetava telefoni sisse käis pangakaardisuurune SIM-kaart ning muid funktsioone peale kõnede ja sõnumite telefonil ei olnud.
Samuti maksis üksnes mobiilsidelepingu sõlmimine ja isikliku telefoninumbri saamine toona mitusada krooni ning kõne minutihind ulatus päeval 8 kroonini.
Mobiiltelefon muutus Eestis laiatarbekaubaks ja kättesaadavaks igaühele peamiselt tänu Tele2 eelkäija Q GSM-i agressiivsele turule tulekule ja ülisoodsate telefonide müükipaiskamisele 90ndate lõpus.
Telefonid massidesse
Revolutsioonilisel päeval, mil Motorola D460 mudelid paisati 1998. aasta.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Telefoniomaniku dilemma: kuu aega võrgus või üks kohvikukülastus?
Kui mobiiltelefoni soetamine mõjus kümme aastat tagasi rahakotile umbes samamoodi nagu praegu, siis sideteenuse hind on täna madalam kui eales varem, tõdes Tele2 müügi- ja turundusdirektor Kristjan Seema.
Mobiiltelefon on täna muutunud nii loomulikuks igapäevaelu osaks, et USA-s läbiviidud uuringu järgi peab 96 protsenti 18-24aastastest mobiili suisa kõige tähtsamaks asjaks ning 35 protsenti ameeriklastest mõtleb hommikul ärgates esimese asjana just oma nutitelefonile.
Päev maha ununenud nutiseadmeta või internetita on täna tõeline väljakutse. Ometi oli isiklik telefon ja mobiilsideteenus alles 90ndate keskel veel tõeline luksus.
Mobiil – eliidi pärusmaa
Näiteks populaarse mudeli Motorola D160 hind küündis toona 2000 kroonini ja Motorola D460 eest tuli välja käia 3000 krooni, mis moodustas keskmisest kuupalgast pea kolmveerandi. Sellise „kõvaks sõnaks“ peetava telefoni sisse käis pangakaardisuurune SIM-kaart ning muid funktsioone peale kõnede ja sõnumite telefonil ei olnud.
Samuti maksis üksnes mobiilsidelepingu sõlmimine ja isikliku telefoninumbri saamine toona mitusada krooni ning kõne minutihind ulatus päeval 8 kroonini.
Mobiiltelefon muutus Eestis laiatarbekaubaks ja kättesaadavaks igaühele peamiselt tänu Tele2 eelkäija Q GSM-i agressiivsele turule tulekule ja ülisoodsate telefonide müükipaiskamisele 90ndate lõpus.
Telefonid massidesse
Revolutsioonilisel päeval, mil Motorola D460 mudelid paisati 1998. aasta.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational value as it primarily discusses the history and evolution of mobile phones, with a focus on pricing and market trends. While it provides some basic information, it does not align with educational standards or introduce key concepts relevant to school curricula. The content is also not coherent or focused on structured learning.

Educational score: 1