Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.
Töötukassa plaanib 2011. aastal kulutada miljard krooni vähem
Tulusid plaanib töötukassa koguda 2,95 miljardit krooni.
2010. aasta eelarve tulude poolel oli 3,53 miljardit krooni ja kulude poolel 3,2 miljardit krooni.
Tööturuteenustele on järgmiseks aastaks ette nähtud 513 miljonit krooni. Töötukassa nõukogu esimehe Hanno Pevkuri sõnul on väga positiivne, et kulud tööotsingut toetavatele teenustele on 2010. aasta tasemel. "Arvestades, et tööturg pidevalt paraneb, saame võrreldes selle aastaga järgmisel aastal toetada rohkemate inimeste töölesaamist," lisas Pevkur.
Töötuskindlustushüvitisteks näeb eelarve järgmisel aasta ette 620 miljonit krooni, koondamishüvitisteks 138 miljonit krooni ning tööandja maksejõuetushüvitisteks 135 miljonit krooni. Hüvitistelt makstava sotsiaalmaksu summa on 171 miljonit krooni. Töötukassa tegevuskulud on eelarves 221 miljonit krooni.
Tulude poolel peaks kindlustusmaksetest laekuma töötajate sihtfondi 1,92 miljardit krooni ja tööandjate sihtfondi 1,03 miljardit krooni.
Kulude vähenemine tuleneb eelkõige järgmistest asjaoludest. Väheneb nende töötute arv, kellel on õigus töötuskindlustushüvitistele, samas väheneb ka koondatavate arv ettevõtetest, samuti prognoositakse pankrottide vähenemist, mistõttu makstakse väiksemas summas ka tööandja maksej.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tähelepanu! Artikkel on enam kui 5 aastat vana ning kuulub väljaande digitaalsesse arhiivi. Väljaanne ei uuenda ega kaasajasta arhiveeritud sisu, mistõttu võib olla vajalik kaasaegsete allikatega tutvumine.
Töötukassa plaanib 2011. aastal kulutada miljard krooni vähem
Tulusid plaanib töötukassa koguda 2,95 miljardit krooni.
2010. aasta eelarve tulude poolel oli 3,53 miljardit krooni ja kulude poolel 3,2 miljardit krooni.
Tööturuteenustele on järgmiseks aastaks ette nähtud 513 miljonit krooni. Töötukassa nõukogu esimehe Hanno Pevkuri sõnul on väga positiivne, et kulud tööotsingut toetavatele teenustele on 2010. aasta tasemel. "Arvestades, et tööturg pidevalt paraneb, saame võrreldes selle aastaga järgmisel aastal toetada rohkemate inimeste töölesaamist," lisas Pevkur.
Töötuskindlustushüvitisteks näeb eelarve järgmisel aasta ette 620 miljonit krooni, koondamishüvitisteks 138 miljonit krooni ning tööandja maksejõuetushüvitisteks 135 miljonit krooni. Hüvitistelt makstava sotsiaalmaksu summa on 171 miljonit krooni. Töötukassa tegevuskulud on eelarves 221 miljonit krooni.
Tulude poolel peaks kindlustusmaksetest laekuma töötajate sihtfondi 1,92 miljardit krooni ja tööandjate sihtfondi 1,03 miljardit krooni.
Kulude vähenemine tuleneb eelkõige järgmistest asjaoludest. Väheneb nende töötute arv, kellel on õigus töötuskindlustushüvitistele, samas väheneb ka koondatavate arv ettevõtetest, samuti prognoositakse pankrottide vähenemist, mistõttu makstakse väiksemas summas ka tööandja maksej.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about budget planning and financial data, but it lacks coherence and relevance to educational standards. The content is not suitable for primary or grade school levels due to its complex topics and writing style. It does not introduce key concepts or offer educational value.

Educational score: 1