Mõisapark: kultuuripärand või ökosüsteem
Eestis kiputakse vanu mõisaparke hooldades keskenduma vanadele puudele. Ent tähelepanu all võiks olla kogu elurikkuse säilitamine, räägib taimeökoloog Kertu Lõhmus.
Paljud 17.–19. sajandil Eesti maapiirkondadesse rajatud mõisapargid jäid riigi iseseisvudes ja ka hilisema nõukogude aja vältel hooleta. Puhuti tähendas see parkide, iseäranis nende kaugemate osade metsistumist – teisalt aga said pargid seeläbi areneda looduslähedaseks elupaigaks, kirjutab taimeökoloog Kertu Lõhmus hiljuti ökoloogia ja maateaduste instituudi botaanika osakonnas kaitstud doktoritöös.
Lõhmus ütleb, et praegu on parkide taastamine Eestis üsna populaarne. Aga ennekõike tähendab see tähelepanu suurtele ja ilusatele vanadele puudele. «Park on ikkagi kultuuripärand. Aga rohkem võiks näha parki kui tervikut. Majandada mõistlikult, et säiliks võimalikult mitmekesine elurikkus,» räägib ta.
Muutlik kunst
Vanemteadur Jaan Liira juhendatud doktoritöös uuris Lõhmus enam kui 70 erineva hooldusastmega mõisaparki Kesk- ja Lõuna-Eestis, võrreldes nende taimestikku ja puistu struktuuri lähedal asuvate metsadega. Eesmärk oli hinnata mõisaparkide (just nende kaugemate, reeglina vähem hooldatud osade) mõju metsade elurikkusele, aga ka metsaliikide kohanemist mõisaparkides kui mudelelupaigas.
Eesti mõisaparke on rajatud nii põllumaadele kui ka võimalusel kujundatud lähedal asuvast metsast. Põllumajandusmaastikus paiknemine isoleerib pargi muust loodusest. Lähedal asuv mets toimib.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mõisapark: kultuuripärand või ökosüsteem
Eestis kiputakse vanu mõisaparke hooldades keskenduma vanadele puudele. Ent tähelepanu all võiks olla kogu elurikkuse säilitamine, räägib taimeökoloog Kertu Lõhmus.
Paljud 17.–19. sajandil Eesti maapiirkondadesse rajatud mõisapargid jäid riigi iseseisvudes ja ka hilisema nõukogude aja vältel hooleta. Puhuti tähendas see parkide, iseäranis nende kaugemate osade metsistumist – teisalt aga said pargid seeläbi areneda looduslähedaseks elupaigaks, kirjutab taimeökoloog Kertu Lõhmus hiljuti ökoloogia ja maateaduste instituudi botaanika osakonnas kaitstud doktoritöös.
Lõhmus ütleb, et praegu on parkide taastamine Eestis üsna populaarne. Aga ennekõike tähendab see tähelepanu suurtele ja ilusatele vanadele puudele. «Park on ikkagi kultuuripärand. Aga rohkem võiks näha parki kui tervikut. Majandada mõistlikult, et säiliks võimalikult mitmekesine elurikkus,» räägib ta.
Muutlik kunst
Vanemteadur Jaan Liira juhendatud doktoritöös uuris Lõhmus enam kui 70 erineva hooldusastmega mõisaparki Kesk- ja Lõuna-Eestis, võrreldes nende taimestikku ja puistu struktuuri lähedal asuvate metsadega. Eesmärk oli hinnata mõisaparkide (just nende kaugemate, reeglina vähem hooldatud osade) mõju metsade elurikkusele, aga ka metsaliikide kohanemist mõisaparkides kui mudelelupaigas.
Eesti mõisaparke on rajatud nii põllumaadele kui ka võimalusel kujundatud lähedal asuvast metsast. Põllumajandusmaastikus paiknemine isoleerib pargi muust loodusest. Lähedal asuv mets toimib.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on mõisapark (manor parks) and their ecological significance, introducing relevant concepts. However, it lacks coherence, clarity, and focus for a structured learning environment, and the language used may be too complex for primary school students. The content is more suited for older grade school students or those with a background in ecology.

Educational score: 3