Vaba Eesti pidev uuestileiutamine9. jaanuar 2018 ANVAR SAMOST, ajakirjanik
Halamiseks pole põhjust, aga 100aastasel riigil võiks siiski olla praegusest selgem siht silme ees.
Alanud aasta pakub ilmselt rohkem kui korra võimaluse mõelda selliste mõistete nagu vabadus, patriotism ja rahvuslus ning nende omavahelise suhte peale Eestis. Lisaks võim ja riik − sest oma riik saab 100 aastat vanaks.
Erinevalt äsja sama juubelit tähistanud Soomest iseloomustavad meie riigi ajalugu katkestused ning õnnestunud ja ebaõnnestunud katsed uuel viisil otsast alustada. 1918. aasta ja iseseisvuse loomine, 1934. aasta ja vaikiv ajastu, 1939. aasta ja hääletu alistumine, 1940. aasta ja nõukogude okupatsioon, 1941. aasta ja natsiokupatsioon, 1944. aasta ja taas nõukogude okupatsioon, 1988. aasta ja laulev revolutsioon, 1991. aasta ja uus iseseisvus.
Kui Soomes eelnes iseseisvusele pikaajaline autonoomia kogemus, mis tegi vaba riigi ülesehitamise lihtsamaks, siis Eestis on pilt mitmepalgelisem. Nõukogude okupatsioonile eelnes oma autoritaarne võim, mis väga selgelt tegi lihtsamaks diktatuuri kehtestamise. Uuele iseseisvusele eelnenud 50 võõrvõimu aastat andsid samas tugeva tõrke igasuguse vastukaalu ja kontrollita võimu suhtes ning nii oleme uue vabaduse perioodi veetnud õhukese riigi ja lühikeseealiste koalitsioonivalitsustega. Lisaks on meil nüüd tugev poliitiliselt sõltumatu ajakirjanduse traditsioon.
Rahvusluse tähendus ja positsioon on samas alates 1988. aastast palju muutunud.
Kui ma aasta vi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vaba Eesti pidev uuestileiutamine9. jaanuar 2018 ANVAR SAMOST, ajakirjanik
Halamiseks pole põhjust, aga 100aastasel riigil võiks siiski olla praegusest selgem siht silme ees.
Alanud aasta pakub ilmselt rohkem kui korra võimaluse mõelda selliste mõistete nagu vabadus, patriotism ja rahvuslus ning nende omavahelise suhte peale Eestis. Lisaks võim ja riik − sest oma riik saab 100 aastat vanaks.
Erinevalt äsja sama juubelit tähistanud Soomest iseloomustavad meie riigi ajalugu katkestused ning õnnestunud ja ebaõnnestunud katsed uuel viisil otsast alustada. 1918. aasta ja iseseisvuse loomine, 1934. aasta ja vaikiv ajastu, 1939. aasta ja hääletu alistumine, 1940. aasta ja nõukogude okupatsioon, 1941. aasta ja natsiokupatsioon, 1944. aasta ja taas nõukogude okupatsioon, 1988. aasta ja laulev revolutsioon, 1991. aasta ja uus iseseisvus.
Kui Soomes eelnes iseseisvusele pikaajaline autonoomia kogemus, mis tegi vaba riigi ülesehitamise lihtsamaks, siis Eestis on pilt mitmepalgelisem. Nõukogude okupatsioonile eelnes oma autoritaarne võim, mis väga selgelt tegi lihtsamaks diktatuuri kehtestamise. Uuele iseseisvusele eelnenud 50 võõrvõimu aastat andsid samas tugeva tõrke igasuguse vastukaalu ja kontrollita võimu suhtes ning nii oleme uue vabaduse perioodi veetnud õhukese riigi ja lühikeseealiste koalitsioonivalitsustega. Lisaks on meil nüüd tugev poliitiliselt sõltumatu ajakirjanduse traditsioon.
Rahvusluse tähendus ja positsioon on samas alates 1988. aastast palju muutunud.
Kui ma aasta vi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Estonia's history and concepts like freedom, patriotism, and nationalism, but it lacks coherence and clarity for educational purposes. The text is more suitable for advanced readers or those interested in Estonian history, rather than primary or grade school students. The language and content are not tailored for a younger audience, and there are no evident educational structures or exercises.

Educational score: 2