Palkade tõstmine ei tee meid jõukamaks. Maksukoormuse langetamise oponendid panustavad aga just sellele. Eestlaste madalad sissetulekud pole põhjus, vaid tagajärg. Oleme kogenud seda, mis järgneb palkade tootlikkusest kiirema kasvule. Lakume tänaseni haavu.
Eristagem põhjuseid tagajärgedest. Meie vaesus ei tulene madalatest palkadest ja pensionitest, vaid
ressursside ebatarmukast kasutamisest. Isegi siis kui me kogu riigis toodetud
sisemajanduse kogutoodangu palkadeks ja pensioniteks jaotaksime (võimalik ainult teoreetiliselt) oleksid eestlaste sissetulekud tühised. Neid ei annaks isegi kahekordistada.
Sissetulekute tõstmiseks tuleb panustada (mitte üksnes rahaliselt, vaid ka
ühikuliselt) kvaliteetse lisaväärtuse (konverteeritava) loomisele. Hinnatõusule panustamine (Eesti on Eurotsoonis hinnatõusu poolest esirinnas) pole tarmukas. Petame ennast – arvudega spekuleerimine näitab küll jõukuse kasvu, tegelik elu läheb vanaviisi või sandimini. Oluliselt kallimalt kaupu ja teenuseid eksportida pole võimalik. Uute toodete arendus nõuab lisaraha. Mis kasu on sissetuleku kasvust, kui see tuleb ära anda (sama
asja eest maksame suuremat hinda).
Jõukuse kasvatamiseks on vaja suuremat ressurssi.
Inimressursist ei piisa, vaja on ka rahalist ressurssi (sh know how). Meie panustame viimase ära
korjamisele ja selle ümber jagamisele.
Sellest tulebki meie vaesuse
põhjuseid otsida. Ärgem tuginegem statistilisele maksukoormuse
näitajale. Maksukoormus ei kajastu riigieelarve ja omavalitsuste maks.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Palkade tõstmine ei tee meid jõukamaks. Maksukoormuse langetamise oponendid panustavad aga just sellele. Eestlaste madalad sissetulekud pole põhjus, vaid tagajärg. Oleme kogenud seda, mis järgneb palkade tootlikkusest kiirema kasvule. Lakume tänaseni haavu.
Eristagem põhjuseid tagajärgedest. Meie vaesus ei tulene madalatest palkadest ja pensionitest, vaid
ressursside ebatarmukast kasutamisest. Isegi siis kui me kogu riigis toodetud
sisemajanduse kogutoodangu palkadeks ja pensioniteks jaotaksime (võimalik ainult teoreetiliselt) oleksid eestlaste sissetulekud tühised. Neid ei annaks isegi kahekordistada.
Sissetulekute tõstmiseks tuleb panustada (mitte üksnes rahaliselt, vaid ka
ühikuliselt) kvaliteetse lisaväärtuse (konverteeritava) loomisele. Hinnatõusule panustamine (Eesti on Eurotsoonis hinnatõusu poolest esirinnas) pole tarmukas. Petame ennast – arvudega spekuleerimine näitab küll jõukuse kasvu, tegelik elu läheb vanaviisi või sandimini. Oluliselt kallimalt kaupu ja teenuseid eksportida pole võimalik. Uute toodete arendus nõuab lisaraha. Mis kasu on sissetuleku kasvust, kui see tuleb ära anda (sama
asja eest maksame suuremat hinda).
Jõukuse kasvatamiseks on vaja suuremat ressurssi.
Inimressursist ei piisa, vaja on ka rahalist ressurssi (sh know how). Meie panustame viimase ära
korjamisele ja selle ümber jagamisele.
Sellest tulebki meie vaesuse
põhjuseid otsida. Ärgem tuginegem statistilisele maksukoormuse
näitajale. Maksukoormus ei kajastu riigieelarve ja omavalitsuste maks.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses economic concepts, such as income, productivity, and resource utilization, but lacks clarity and coherence for educational purposes. It does not align closely with educational standards, and the writing style is not easy to follow. The content is more suited for advanced discussions rather than primary or grade school levels.

Educational score: 2