6. novembril toimunud Sertifitseerimiskeskuse Aastakonverentsi peaesineja, küberturvalisuse ekspert Mikko Hyppönen rääkis, kuidas riikide valitsused kasutavad pahavara, et nakatada uurimisobjektide arvuteid ja sealtkaudu pääseda ligi privaatsele infole.
„Küberründed ei ole alati seotud raha ja rikkaks saamisega“, rääkis Soome küberturvalisuse ekspert Mikko Hyppönen. Valitsused on ühed suuremad pahavara tellijad ning on ettevõtteid, kes on spetsialiseerunud pahavara loomisele just valitsuste jaoks. Õiguskaitseorganid kasutavad pahavara, et nakatada uurimisaluste arvuteid ja pääseda ligi nende infovahetusele, kontaktidele ja dokumentidele, mis aitaks tõestada nende süüd. Luureametid kasutavad pahavara, et nakatada välisriikide ministeeriume, kaitsejõude, poliitikuid. Samuti korraldavad luureagentuurid järelvalvet mitte ainult kindlate uurimisobjektide üle, vaid jälgivad meid kõiki. Pahavarast on huvitatud ka kaitsejõud“.
„Me ei ole veel kübersõda näinud,“ jätkab Hyppönen. Sõda on tugev sõna, lisab Hyppönen, mida me peaksime kasutama ettevaatlikult. „2007. aastal oleme olnud lähedal kübersõjale, kuid see polnud veel sõda. See, mis toimub hetkel Ukrainas on juba lähemal“.
Hypponen räägib, et 10 a tagasi oleks olnud ulmeline mõelda, et valitsused kasutavad pahavara enda kodanike vastu. Sõbralikud valitsused ründavad üksteist. Võimsad riigid nagu USA, Venemaa ja Hiina arendavad enda pahavara. Kellel puudub selline ekspertiis, peavad pahavara sisse ostma.
FinFisher on üks nendest et.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 6. novembril toimunud Sertifitseerimiskeskuse Aastakonverentsi peaesineja, küberturvalisuse ekspert Mikko Hyppönen rääkis, kuidas riikide valitsused kasutavad pahavara, et nakatada uurimisobjektide arvuteid ja sealtkaudu pääseda ligi privaatsele infole.
„Küberründed ei ole alati seotud raha ja rikkaks saamisega“, rääkis Soome küberturvalisuse ekspert Mikko Hyppönen. Valitsused on ühed suuremad pahavara tellijad ning on ettevõtteid, kes on spetsialiseerunud pahavara loomisele just valitsuste jaoks. Õiguskaitseorganid kasutavad pahavara, et nakatada uurimisaluste arvuteid ja pääseda ligi nende infovahetusele, kontaktidele ja dokumentidele, mis aitaks tõestada nende süüd. Luureametid kasutavad pahavara, et nakatada välisriikide ministeeriume, kaitsejõude, poliitikuid. Samuti korraldavad luureagentuurid järelvalvet mitte ainult kindlate uurimisobjektide üle, vaid jälgivad meid kõiki. Pahavarast on huvitatud ka kaitsejõud“.
„Me ei ole veel kübersõda näinud,“ jätkab Hyppönen. Sõda on tugev sõna, lisab Hyppönen, mida me peaksime kasutama ettevaatlikult. „2007. aastal oleme olnud lähedal kübersõjale, kuid see polnud veel sõda. See, mis toimub hetkel Ukrainas on juba lähemal“.
Hypponen räägib, et 10 a tagasi oleks olnud ulmeline mõelda, et valitsused kasutavad pahavara enda kodanike vastu. Sõbralikud valitsused ründavad üksteist. Võimsad riigid nagu USA, Venemaa ja Hiina arendavad enda pahavara. Kellel puudub selline ekspertiis, peavad pahavara sisse ostma.
FinFisher on üks nendest et.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses cybersecurity and government use of malware, providing some relevant information. However, it lacks coherence, clarity, and educational structure, making it unsuitable for primary or grade school levels. The content is more geared towards general awareness of cybersecurity issues rather than educational purposes.

Educational score: 2