Austraalia
Kätlin Kärblane
011MT
Juhendaja Ülle Toots
2011
SISUKORD
1.Üldandmed
2.Majandus
3.Veondus
4.Eksport/import
5.Loomad
6.Loodus
7.Loodusvarad
8.Pinnamood
9.Austraalia kaart
10.Kasutatud kirjandus.
1. ÜLDANDMED
Austraalia on maailmajagu ja manner lõunapoolkeral. Põhjast lõunasse on
mandri ulatus 3200, läänest itta 4100 km. Läänes ja lõunas piirneb Austraalia
India ookeaniga, idas ja põhjas Vaikse ookeani meredega- Tasmani, Koralli-,
Timori ja Arafura merega. Rannajoon on vähe liigestunud: põhjas sopistub
Arnhemi maa ja Cape Yorki poolsaare vahel mandrisse Carpentaria laht,
lõunarannikut uhub suur Austraalia laht. Tasmaania saart eraldab mandrist 224
km laiune Bassi väin. Kirderannikut ääristab 2300 km pikkune Suur Vallrahu
Pealinn: Canberra
Riigikord: Rahvaste Ühendusse kuuluv Föderatiivne parlamentaarne monarhia
Pindala: 7 613 000 km2
Rahvaarv: 21,262,641 (Juuli 2009)
Rahvastiku tihedus: 2,6 in/km²
Keeled: inglise
Usklikud: kristlased
Rahaühik: Austraalia dollar (AUD)
Kuninganna: Elisabeth II
Peaminister: Kevin Rudd
Hümn: Advance Australia Fair
Iseseisvus: 1. jaanuar 1901
AUSTRAALIA VALDUSED:
• Ashmore ja Cartier saarte ala
• Jõulusaarte alaealiste
• Kookosesaarte ala
• Korallimere saarte alaealiste
• Heardi ja McDonaldi saarte ala
• Norfolki saarte ala
Asukoht: India ning Vaikse ookeani vahel
Geograafilised koordinaadid: 27 00 S, 133 00 E
Territooriumi: 7, 686 850 ruutkilomeetrit
Maa: 7, 617, 930 ruutkilomeetrites
Vesi: 68, 920 ruutkilomeetrit
Rannikuala pikkus: 25, .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Austraalia
Kätlin Kärblane
011MT
Juhendaja Ülle Toots
2011
SISUKORD
1.Üldandmed
2.Majandus
3.Veondus
4.Eksport/import
5.Loomad
6.Loodus
7.Loodusvarad
8.Pinnamood
9.Austraalia kaart
10.Kasutatud kirjandus.
1. ÜLDANDMED
Austraalia on maailmajagu ja manner lõunapoolkeral. Põhjast lõunasse on
mandri ulatus 3200, läänest itta 4100 km. Läänes ja lõunas piirneb Austraalia
India ookeaniga, idas ja põhjas Vaikse ookeani meredega- Tasmani, Koralli-,
Timori ja Arafura merega. Rannajoon on vähe liigestunud: põhjas sopistub
Arnhemi maa ja Cape Yorki poolsaare vahel mandrisse Carpentaria laht,
lõunarannikut uhub suur Austraalia laht. Tasmaania saart eraldab mandrist 224
km laiune Bassi väin. Kirderannikut ääristab 2300 km pikkune Suur Vallrahu
Pealinn: Canberra
Riigikord: Rahvaste Ühendusse kuuluv Föderatiivne parlamentaarne monarhia
Pindala: 7 613 000 km2
Rahvaarv: 21,262,641 (Juuli 2009)
Rahvastiku tihedus: 2,6 in/km²
Keeled: inglise
Usklikud: kristlased
Rahaühik: Austraalia dollar (AUD)
Kuninganna: Elisabeth II
Peaminister: Kevin Rudd
Hümn: Advance Australia Fair
Iseseisvus: 1. jaanuar 1901
AUSTRAALIA VALDUSED:
• Ashmore ja Cartier saarte ala
• Jõulusaarte alaealiste
• Kookosesaarte ala
• Korallimere saarte alaealiste
• Heardi ja McDonaldi saarte ala
• Norfolki saarte ala
Asukoht: India ning Vaikse ookeani vahel
Geograafilised koordinaadid: 27 00 S, 133 00 E
Territooriumi: 7, 686 850 ruutkilomeetrit
Maa: 7, 617, 930 ruutkilomeetrites
Vesi: 68, 920 ruutkilomeetrit
Rannikuala pikkus: 25, .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides comprehensive information about Australia, including its geography, government, and demographics, making it relevant for educational purposes. The content is well-structured and coherent, with a clear writing style, making it suitable for grade school students. However, it lacks interactive elements and exercises, limiting its educational value.

Educational score: 4