John Dewey pedagoogika aluseid.
1. Dewey [djuui] pedagoogina ja filosoofina. 2. Dewey pragmatistlik tunnetusteooria; reflektiivse mõtlemise analüüs ja Herbart’i „formaalsete astmete” teooria kriitika. 3. Dewey pedagoogika eetilised alused. 4. Dewey pedagoogika psühholoogilised alused.
1.
Euroopas viimaseil aastakümneil toimunud kooliuuenduslik töö moodustab küll enamvähem piiriteldud terviku, mis on arenenud oma siseseaduste mõjul, kuigi ei tohi salata, et paljudki äratused on tulnud Ameerikast: tarvitseb vaid meelde tuletada neid mõjutusi, mida moodse töökooli tähtsaim arendaja, Georg Kerschensteiner, on saanud John Deweylt. Muidugi on Kerschensteiner Deweylt saadud ideid küllalt iseseisvalt saksa olude kohaselt edasi arendanud, kuid on salgamatu, et paljudki J. Dewey pedagoogilised mõtted on kujunenud meie kaasaja kasvatusteaduse raudvaraks.
Tõepoolest kuulub J. Dewey nende väheste kaasaja pedagoogide hulka, kes ei jää peatuma juhuslikele, vahest ka geniaalseile aperssüüdele, vaid kes tahavad pedagoogikat põhjendada kindlaile tunnetustele. J. Dewey on põhiliselt süstemaatiline pedagoog. Ta pedagoogiline mõtestik on üles ehitatud ulatuslikele psühholoogilistele ja loogilistele, eetilistele ja sotsiaalpsühholoogilistele uurimustele. Ja kõiki neid uurimusi kannab filosoofiline pragmatism, mille tähtsaimaks esindajaks ta on kujunenud eriti peale William James’i surma.
Ent filosoofilise mõtlemise süstemaatilisus pole Deweyd võõrutanud kasvatuslikust tegelikkusest. Dewey on küll .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: John Dewey pedagoogika aluseid.
1. Dewey [djuui] pedagoogina ja filosoofina. 2. Dewey pragmatistlik tunnetusteooria; reflektiivse mõtlemise analüüs ja Herbart’i „formaalsete astmete” teooria kriitika. 3. Dewey pedagoogika eetilised alused. 4. Dewey pedagoogika psühholoogilised alused.
1.
Euroopas viimaseil aastakümneil toimunud kooliuuenduslik töö moodustab küll enamvähem piiriteldud terviku, mis on arenenud oma siseseaduste mõjul, kuigi ei tohi salata, et paljudki äratused on tulnud Ameerikast: tarvitseb vaid meelde tuletada neid mõjutusi, mida moodse töökooli tähtsaim arendaja, Georg Kerschensteiner, on saanud John Deweylt. Muidugi on Kerschensteiner Deweylt saadud ideid küllalt iseseisvalt saksa olude kohaselt edasi arendanud, kuid on salgamatu, et paljudki J. Dewey pedagoogilised mõtted on kujunenud meie kaasaja kasvatusteaduse raudvaraks.
Tõepoolest kuulub J. Dewey nende väheste kaasaja pedagoogide hulka, kes ei jää peatuma juhuslikele, vahest ka geniaalseile aperssüüdele, vaid kes tahavad pedagoogikat põhjendada kindlaile tunnetustele. J. Dewey on põhiliselt süstemaatiline pedagoog. Ta pedagoogiline mõtestik on üles ehitatud ulatuslikele psühholoogilistele ja loogilistele, eetilistele ja sotsiaalpsühholoogilistele uurimustele. Ja kõiki neid uurimusi kannab filosoofiline pragmatism, mille tähtsaimaks esindajaks ta on kujunenud eriti peale William James’i surma.
Ent filosoofilise mõtlemise süstemaatilisus pole Deweyd võõrutanud kasvatuslikust tegelikkusest. Dewey on küll .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on John Dewey's pedagogy and philosophy, introducing key concepts relevant to educational topics. Although it is coherent and suitable for learning, the content may be too complex for primary school students and lacks exercises or solutions. The writing style is consistent, but the subject matter is more suited for upper grade school or higher education levels.

Educational score: 3