Kultuuripoliitika ja eesti kirjandus Eestis
Kultuuriministeeriumi dokumentatsioon ei pööra tähelepanu eesti kirjanduse „siseturule“.
1.
Kui heita pilk dokumendi „Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“ ning sellega seotud materjalide kirjandust käsitlevale osale, saab üsna kerge vaevaga teada hea uudise ja halva uudise: hea uudis on selge fookus ning halb uudis selle fookuse ebapiisav haardeulatus. Seda püüangi alljärgnevalt avada.
Kuigi ametlikes dokumentides pääseb sageli mõjule viksitud fassaadiga kantseliit, tuleb tunnustada kõnealuste dokumentide koostajaid laialivalguvuse vältimise eest. Prioriteetsed aspektid tulevad kiiresti esile ning neid järgitakse nii „Kultuuripoliitika põhialustes“ kui ka sellega seotud aruannetes, tööplaanides ja arengukavades. Vältimaks ümberjutustamist, mainin kolme sisulist dominanti: 1) lastekirjanduse ja laste lugemuse edendamine; 2) eesti kirjanduse tõlkimine ja rahvusvaheline turundamine ning 3) kultuuriajakirjanduse edendamine. Tõsi, viimane punkt asetub tegelikult valdkondade vahele, kuid ei tasu unustada, et mõjus osa eesti kultuuriajakirjandusest on täiel määral või osaliselt seotud kirjandusega. Selline asetus väljendub ka ministeeriumi dokumentides: „Kultuuripoliitika põhialustes“ kirjutatakse kultuuriajakirjandusest mitte seoses kirjandusega, vaid omaette alajaotuses „Kultuuriajakirjandus ja meedia“, seevastu 2014. aasta tööplaanis on kultuuriajakirjanduse arendamine seotud kirjandusnõuniku ülesannetega. Sellegipoolest tulevad j.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kultuuripoliitika ja eesti kirjandus Eestis
Kultuuriministeeriumi dokumentatsioon ei pööra tähelepanu eesti kirjanduse „siseturule“.
1.
Kui heita pilk dokumendi „Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“ ning sellega seotud materjalide kirjandust käsitlevale osale, saab üsna kerge vaevaga teada hea uudise ja halva uudise: hea uudis on selge fookus ning halb uudis selle fookuse ebapiisav haardeulatus. Seda püüangi alljärgnevalt avada.
Kuigi ametlikes dokumentides pääseb sageli mõjule viksitud fassaadiga kantseliit, tuleb tunnustada kõnealuste dokumentide koostajaid laialivalguvuse vältimise eest. Prioriteetsed aspektid tulevad kiiresti esile ning neid järgitakse nii „Kultuuripoliitika põhialustes“ kui ka sellega seotud aruannetes, tööplaanides ja arengukavades. Vältimaks ümberjutustamist, mainin kolme sisulist dominanti: 1) lastekirjanduse ja laste lugemuse edendamine; 2) eesti kirjanduse tõlkimine ja rahvusvaheline turundamine ning 3) kultuuriajakirjanduse edendamine. Tõsi, viimane punkt asetub tegelikult valdkondade vahele, kuid ei tasu unustada, et mõjus osa eesti kultuuriajakirjandusest on täiel määral või osaliselt seotud kirjandusega. Selline asetus väljendub ka ministeeriumi dokumentides: „Kultuuripoliitika põhialustes“ kirjutatakse kultuuriajakirjandusest mitte seoses kirjandusega, vaid omaette alajaotuses „Kultuuriajakirjandus ja meedia“, seevastu 2014. aasta tööplaanis on kultuuriajakirjanduse arendamine seotud kirjandusnõuniku ülesannetega. Sellegipoolest tulevad j.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses cultural policy and Estonian literature, providing some relevant information, but its academic value is limited due to its focus on specific documents and policies, making it less comprehensive. The text is coherent but may not be easily accessible to primary or grade school students due to its complex topics and writing style.

Educational score: 2