Vabanudst, polnud aega kohe vastata ja siis läks meelest...
Selliste autasude kandmine hilisema keisririigi (Kaiserreich
) ajal (1871-1918) oli täiesti lubatud ning isegi loodi lisaks (mälestusmedalid, rügementide autasud) Preisimaa heakskiidul (ju otsiti sellisel viisil ka varjatult lepitust).
Põhimõtteliselt kõik, mis oli varem inimesele välja antud, mis ei läinud vastuollu autasude kandmise eeskirjadega, oli võimalik ka kanda. Nagu olen ka varem maininud, suuremad piirkonnad võisid oma autasusid kanda riiklike autasude ees (Baiern, Saksimaa). Väiksemad riigid-piirkonnad võisid luua uusi autasusid ning vastavalt piirkonna regulatsioonile kanda neid peamiste keisririigi autasude järel. Rääkides aga vaenlaste autasudest - isegi I Maailmasõja ajal sõjavaelased kandsid nii Venemaa kui ka Inglise autasusid autasu- ja lindiliistudel (tulenes vist ka kuninglikest sugulus-sidemetest). Rääkimata “eksootilistest” asjadest – näiteks Jaapani ordenid/medalid, mida enamasti omasid Saksamaa merevaelased.
Hannover ei olnud ainukene, kes 1866 sõja mälestusmedali kasutusele võttis. Hannover oli üks, kes küll kaotas oma kohaliku valitsuse, kuid sõjavaelased, olles liidetud teiste üksuste alluvusse, kandsid varajasemaid autasususid edasi.
Siin veel uks näide minu kogust (vabandust, osad daatumid ning andmed tekstis korduvad eelnenult postitatuga – laisk - copy/paste arvutist on lihtsam
):
Württembergi kuninga Karl I Sõjateenistuse medal (1 kampaania)
Seda medalit annetati Austria-Preisimaa sõj.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vabanudst, polnud aega kohe vastata ja siis läks meelest...
Selliste autasude kandmine hilisema keisririigi (Kaiserreich
) ajal (1871-1918) oli täiesti lubatud ning isegi loodi lisaks (mälestusmedalid, rügementide autasud) Preisimaa heakskiidul (ju otsiti sellisel viisil ka varjatult lepitust).
Põhimõtteliselt kõik, mis oli varem inimesele välja antud, mis ei läinud vastuollu autasude kandmise eeskirjadega, oli võimalik ka kanda. Nagu olen ka varem maininud, suuremad piirkonnad võisid oma autasusid kanda riiklike autasude ees (Baiern, Saksimaa). Väiksemad riigid-piirkonnad võisid luua uusi autasusid ning vastavalt piirkonna regulatsioonile kanda neid peamiste keisririigi autasude järel. Rääkides aga vaenlaste autasudest - isegi I Maailmasõja ajal sõjavaelased kandsid nii Venemaa kui ka Inglise autasusid autasu- ja lindiliistudel (tulenes vist ka kuninglikest sugulus-sidemetest). Rääkimata “eksootilistest” asjadest – näiteks Jaapani ordenid/medalid, mida enamasti omasid Saksamaa merevaelased.
Hannover ei olnud ainukene, kes 1866 sõja mälestusmedali kasutusele võttis. Hannover oli üks, kes küll kaotas oma kohaliku valitsuse, kuid sõjavaelased, olles liidetud teiste üksuste alluvusse, kandsid varajasemaid autasususid edasi.
Siin veel uks näide minu kogust (vabandust, osad daatumid ning andmed tekstis korduvad eelnenult postitatuga – laisk - copy/paste arvutist on lihtsam
):
Württembergi kuninga Karl I Sõjateenistuse medal (1 kampaania)
Seda medalit annetati Austria-Preisimaa sõj.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract appears to provide specialized historical information about medal wearing regulations in the German Empire, but it lacks coherence and clarity for a general educational audience. The text assumes prior knowledge and uses technical terms without explanation. It's not suitable for primary or grade school levels due to its complexity and focus on specific historical details.

Educational score: 2