Sõnavabadus kütab kirgi ja tekitab nõutust: kas euroopalik sõnavabadus on nõukogudeaegse tsensuuri vastand või vaste? Kas inimesel on võõrandamatu õigus kasutada sõnu, justkui sõnadel puuduks kaal ja lausujal sotsiaalne vastutus? Sõnavabaduse egiidi all viimasel ajal publitseeritavate avalduste idee on kaitsta ja rõhutada vabadust karikeerida, kujutada ja avaldada, nagu parasjagu heaks arvatakse. Seejuures saadakse kurjaks, kui keegi end avaldatust riivatuna ja puudutatuna tunneb. Vastutus öeldu eest veeretatakse aga nende õlule, keda öeldu häiris või kes selle väärtuse küsimärgi alla asetasid.
Teiste solvumisest ise end solvatuna tundes on leitud sedagi, et Eestis valitsevat täna „poliitkorrektne tsensuur“ ja nn psedusolvumise kultuur, mille tulemusena toodetav uuskeel varjavat inimeste „tegelikku hoiakut“. Sellele on viidanud näiteks Rainer Ratnik ja Mari Männiko (15.10.2015) Postimehes seoses Tartu Ülikooli sisseastumiskampaania nn beibeskandaaliga, ning Janika Kronberg (24.10.2015) Maalehes hoopiski Johnny B. Isotamme raamatust juttu tehes, varem aga näiteks Elver Loho (26.10.2014) Õhtulehes ja Sirje Kiin (05.11.2014) Postimehes seoses Jürgen Ligi avaldustega.
See kõik seostub laiema küsimusega: kes otsustab, kas solvumine oli õigustatud või legitiimne? Kas sõnade autor või see/need, kellele need sõnad on suunatud? Tundub, et ülaltoodud autorite meelest ei peaks jääma sõnade adressaadi otsustada, kas väljendatut võib käsitleda solvanguna või mitte. Leiame vastukaaluks, et.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Sõnavabadus kütab kirgi ja tekitab nõutust: kas euroopalik sõnavabadus on nõukogudeaegse tsensuuri vastand või vaste? Kas inimesel on võõrandamatu õigus kasutada sõnu, justkui sõnadel puuduks kaal ja lausujal sotsiaalne vastutus? Sõnavabaduse egiidi all viimasel ajal publitseeritavate avalduste idee on kaitsta ja rõhutada vabadust karikeerida, kujutada ja avaldada, nagu parasjagu heaks arvatakse. Seejuures saadakse kurjaks, kui keegi end avaldatust riivatuna ja puudutatuna tunneb. Vastutus öeldu eest veeretatakse aga nende õlule, keda öeldu häiris või kes selle väärtuse küsimärgi alla asetasid.
Teiste solvumisest ise end solvatuna tundes on leitud sedagi, et Eestis valitsevat täna „poliitkorrektne tsensuur“ ja nn psedusolvumise kultuur, mille tulemusena toodetav uuskeel varjavat inimeste „tegelikku hoiakut“. Sellele on viidanud näiteks Rainer Ratnik ja Mari Männiko (15.10.2015) Postimehes seoses Tartu Ülikooli sisseastumiskampaania nn beibeskandaaliga, ning Janika Kronberg (24.10.2015) Maalehes hoopiski Johnny B. Isotamme raamatust juttu tehes, varem aga näiteks Elver Loho (26.10.2014) Õhtulehes ja Sirje Kiin (05.11.2014) Postimehes seoses Jürgen Ligi avaldustega.
See kõik seostub laiema küsimusega: kes otsustab, kas solvumine oli õigustatud või legitiimne? Kas sõnade autor või see/need, kellele need sõnad on suunatud? Tundub, et ülaltoodud autorite meelest ei peaks jääma sõnade adressaadi otsustada, kas väljendatut võib käsitleda solvanguna või mitte. Leiame vastukaaluks, et.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of freedom of speech and its limitations, raising questions about responsibility and the impact of words on others. Although it introduces relevant ideas, the text is written in a complex style, making it unsuitable for primary or grade school levels. The language and topics are more geared towards advanced readers, limiting its educational value for younger students.

Educational score: 2