Mis vahe on söögisoodal ja küpsetuspulbril? Millal kumbagi kasutada?
Söögisoodat ehk naatriumvesinikkarbonaati tunneb inimkond enam kui 5000 aastat. Esimestena kasutasid looduslikest leiukohtadest pärit soodat arvatavasti egiptlased, pruukides seda kui puhastusvahendit.
Keemilise reaktsioonina õnnestus söögisoodat puhtal kujul saada alles 1791. aastal. Söögisooda tööstuslikule tootmisele panid aluse ameeriklastest pagarid John Dwight ja Austin Church 1846. aastal New Yorgis. Söögisoodal on õigete säilitustingimuste korral lõpmatu realiseerimis- ja kasutusaeg. Tema suurepärane omadus on kuuma ja happega kokku puutudes eraldada süsihappegaasi, mis kergitab taigent.
Küpsetuspulber on aga kergitusaine, mis koosneb soodast ja happest. Stabiliseerimiseks on sinna vahel lisatud ka tärklist ja erinevaid fosforhappesoolasid. Soovitatav on lisada küpsetuspulbrit nii palju kui retseptis kirjas. Vähese koguse korral ei kerki toode nii palju kui vaja, suure koguse korral aga kerkib toode liiga, võib jääda ebaühtlaseks ja vormist välja kerkida. Küpsetuspulber on toimelt umbes neli korda nõrgem kui naatriumvesinikkarbonaat ehk söögisooda: 1 teelusikatäis söögisoodat võrdub 4 teelusikatäie küpsetuspulbriga.
Söögisoodat kasutatakse retseptides, kus on juba sees happeline komponent: hapupiim, keefir, jogurt, sidrunimahl, veiniäädikas. Muul juhul kasutatakse reaktsiooni tekitamiseks sidrunhappega segatud soodat, ehk küpsetuspulbrit.
Miks mõnikord tuleb kasutada mõlemat?
Väga suure happesisaldus.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Mis vahe on söögisoodal ja küpsetuspulbril? Millal kumbagi kasutada?
Söögisoodat ehk naatriumvesinikkarbonaati tunneb inimkond enam kui 5000 aastat. Esimestena kasutasid looduslikest leiukohtadest pärit soodat arvatavasti egiptlased, pruukides seda kui puhastusvahendit.
Keemilise reaktsioonina õnnestus söögisoodat puhtal kujul saada alles 1791. aastal. Söögisooda tööstuslikule tootmisele panid aluse ameeriklastest pagarid John Dwight ja Austin Church 1846. aastal New Yorgis. Söögisoodal on õigete säilitustingimuste korral lõpmatu realiseerimis- ja kasutusaeg. Tema suurepärane omadus on kuuma ja happega kokku puutudes eraldada süsihappegaasi, mis kergitab taigent.
Küpsetuspulber on aga kergitusaine, mis koosneb soodast ja happest. Stabiliseerimiseks on sinna vahel lisatud ka tärklist ja erinevaid fosforhappesoolasid. Soovitatav on lisada küpsetuspulbrit nii palju kui retseptis kirjas. Vähese koguse korral ei kerki toode nii palju kui vaja, suure koguse korral aga kerkib toode liiga, võib jääda ebaühtlaseks ja vormist välja kerkida. Küpsetuspulber on toimelt umbes neli korda nõrgem kui naatriumvesinikkarbonaat ehk söögisooda: 1 teelusikatäis söögisoodat võrdub 4 teelusikatäie küpsetuspulbriga.
Söögisoodat kasutatakse retseptides, kus on juba sees happeline komponent: hapupiim, keefir, jogurt, sidrunimahl, veiniäädikas. Muul juhul kasutatakse reaktsiooni tekitamiseks sidrunhappega segatud soodat, ehk küpsetuspulbrit.
Miks mõnikord tuleb kasutada mõlemat?
Väga suure happesisaldus.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the difference between baking soda and baking powder, their history, and usage in recipes. It introduces key concepts relevant to chemistry and cooking, making it coherent and suitable for educational use. The content is clear and focused, with minimal irrelevant information, making it valuable for structured learning.

Educational score: 4