Otsides suurt äri, tuleb vaadata, kust tuleb tooraine. Üks tanklakett reklaamib end lausega, et ostad bensiini meilt, raha jääb Eestisse. Kas ikka jääb? Raha läheb ikka sinna, kust tuleb nafta.
Andrus Karnau: kuhu kaob raha
Et aru saada, miks on koalitsioonileppe punkt, mis ütleb, et võtame prügist soojuse ja elektri koostootmiselt toetuse, skandaalne, tuleks vaadata, kuhu läheb raha. Iru prügielektrijaam on üks kahest uuest suurest katlamajast, mis kütavad Tallinna. Raha läheb nende ettevõtjate taskusse, kes soojust müüvad ja jaotavad. Tallinna kütuseturgu kontrollib Utilitase grupp, mis kuulub ühele ettevõtjale. Kristjan Rahu käes on torud ja katlamajad. Eesti Energia Iru prügijaam on ainus konkurent, kes üritab pealinna soojaärist tükki haugata.
Kus siin skandaal on? Koalitsioonilepe ei muuda kuidagi senist Eesti energeetikapoliitikat, küll aga asuvad poliitikud reguleerima paari ettevõtja konkurentsiheitlust. Avalikult, varjamata.
Eesti energeetikapoliitika on juba mõnda aega ajanud väga kindlat joont. Valitsus on soosinud linnadesse elektri ja soojuse koostootmisjaamade ehitamist, mis põletavad hakkpuitu, aga ka prügi. Tallinna, aga ka Pärnu või Tartu küttemajandus vastab kõikidele nendele tingimustele. Linnade külje alla on kerkinud moodsad jaamad, mis annavad kohalikust toormest soojust ja valgust. Hakkpuit on gaasist odavam, tarbijad on seda oma rahakotis tundnud. Niisamuti nagu nad on tundnud, et prügivedu võib minna odavamaks.
Tallinnas on seda tehtud kahel viisil. .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Otsides suurt äri, tuleb vaadata, kust tuleb tooraine. Üks tanklakett reklaamib end lausega, et ostad bensiini meilt, raha jääb Eestisse. Kas ikka jääb? Raha läheb ikka sinna, kust tuleb nafta.
Andrus Karnau: kuhu kaob raha
Et aru saada, miks on koalitsioonileppe punkt, mis ütleb, et võtame prügist soojuse ja elektri koostootmiselt toetuse, skandaalne, tuleks vaadata, kuhu läheb raha. Iru prügielektrijaam on üks kahest uuest suurest katlamajast, mis kütavad Tallinna. Raha läheb nende ettevõtjate taskusse, kes soojust müüvad ja jaotavad. Tallinna kütuseturgu kontrollib Utilitase grupp, mis kuulub ühele ettevõtjale. Kristjan Rahu käes on torud ja katlamajad. Eesti Energia Iru prügijaam on ainus konkurent, kes üritab pealinna soojaärist tükki haugata.
Kus siin skandaal on? Koalitsioonilepe ei muuda kuidagi senist Eesti energeetikapoliitikat, küll aga asuvad poliitikud reguleerima paari ettevõtja konkurentsiheitlust. Avalikult, varjamata.
Eesti energeetikapoliitika on juba mõnda aega ajanud väga kindlat joont. Valitsus on soosinud linnadesse elektri ja soojuse koostootmisjaamade ehitamist, mis põletavad hakkpuitu, aga ka prügi. Tallinna, aga ka Pärnu või Tartu küttemajandus vastab kõikidele nendele tingimustele. Linnade külje alla on kerkinud moodsad jaamad, mis annavad kohalikust toormest soojust ja valgust. Hakkpuit on gaasist odavam, tarbijad on seda oma rahakotis tundnud. Niisamuti nagu nad on tundnud, et prügivedu võib minna odavamaks.
Tallinnas on seda tehtud kahel viisil. .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, instead focusing on a critical analysis of Estonia's energy policy and business practices. It does not provide coherent or structured content suitable for learning, and its concepts are too complex for grade school students.

Educational score: 0