Ilmunud on veebisõnastik „Alamsaksa laensõnad eesti keeles“
Eesti Keele Instituudis esitletakse kolmapäeval, 12. oktoobril kell 16.00 uut veebisõnastikku „Alamsaksa laensõnad eesti keeles“, mille on koostanud murdeuurija dr Jüri Viikberg.
Sõnastik on esimene katse võtta ammendavalt kokku eesti keelde laenatud ja sellesse püsima jäänud alamsaksa laenud, mis moodustavad eesti keeles ühe arvukaima laensõnarühma.
Alamsaksa laenud peegeldavad keskaegse Euroopa elukorralduse tulekut Eestimaale. Alamsaksa ja eesti laenusuhetega on tegeldud pikemat aega, millest annavad tunnistust rohked uurimused nii kodu- kui ka välismaa keeleteadlastelt (nt Paul Ariste, Robert Hinderling, Helgi Liin, Gustav Must, Raimo Raag). Alamsaksa laenude hulgaks on ÕS-i sõnavara alusel arvestatud 1983. aastal 771–850 ja 2013. aastal 476–659 laentüve.
Käesolev sõnastik hõlmab 1150 kirja- ning murdekeele sõna (mitte tüve), neist enamik sugenenud kultuurikontaktidest ja lisandunud eesti keelde 13.–17. sajandil.
Kõigi laensõnade päritolu ei ole üheselt kindel ja selles vallas leidub veel omajagu küsimärke. Et võimaldada alamsaksa laenuvõimaluse paikapidavuses veenduda või kahelda, on sõnastikku hõlmatud hulk olulist taustainfot. Laenusuhete vanust ja laensõnade omaksvõttu iseloomustavad nende levik vanas kirjakeeles, eesti murretes ning naaber- ja sugulaskeeltes. Kaasatud ajalooline ja keeleline aines võiksid julgustada väljaandega tutvuma nii keele- kui ka kultuurihuvilisi.
Olete oodatud!
Sõnaraamat tehakse pär.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Ilmunud on veebisõnastik „Alamsaksa laensõnad eesti keeles“
Eesti Keele Instituudis esitletakse kolmapäeval, 12. oktoobril kell 16.00 uut veebisõnastikku „Alamsaksa laensõnad eesti keeles“, mille on koostanud murdeuurija dr Jüri Viikberg.
Sõnastik on esimene katse võtta ammendavalt kokku eesti keelde laenatud ja sellesse püsima jäänud alamsaksa laenud, mis moodustavad eesti keeles ühe arvukaima laensõnarühma.
Alamsaksa laenud peegeldavad keskaegse Euroopa elukorralduse tulekut Eestimaale. Alamsaksa ja eesti laenusuhetega on tegeldud pikemat aega, millest annavad tunnistust rohked uurimused nii kodu- kui ka välismaa keeleteadlastelt (nt Paul Ariste, Robert Hinderling, Helgi Liin, Gustav Must, Raimo Raag). Alamsaksa laenude hulgaks on ÕS-i sõnavara alusel arvestatud 1983. aastal 771–850 ja 2013. aastal 476–659 laentüve.
Käesolev sõnastik hõlmab 1150 kirja- ning murdekeele sõna (mitte tüve), neist enamik sugenenud kultuurikontaktidest ja lisandunud eesti keelde 13.–17. sajandil.
Kõigi laensõnade päritolu ei ole üheselt kindel ja selles vallas leidub veel omajagu küsimärke. Et võimaldada alamsaksa laenuvõimaluse paikapidavuses veenduda või kahelda, on sõnastikku hõlmatud hulk olulist taustainfot. Laenusuhete vanust ja laensõnade omaksvõttu iseloomustavad nende levik vanas kirjakeeles, eesti murretes ning naaber- ja sugulaskeeltes. Kaasatud ajalooline ja keeleline aines võiksid julgustada väljaandega tutvuma nii keele- kui ka kultuurihuvilisi.
Olete oodatud!
Sõnaraamat tehakse pär.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about a new online dictionary of Low German loanwords in Estonian, which could be relevant to educational topics such as linguistics and cultural history. However, it lacks coherence, clarity, and substantial educational content, making it more suitable for specialized audiences. 

Educational score: 2