Oled ju kuulnud, et sõnad teevad sama palju haiget kui löömine? Ja Michigani ülikooli teadlased tõestasid, et nii see ongi. Lapsed, kelle peale vanemad igapäevaselt karjusid, muutusid teismelistena vägivaldseteks ja sattusid seadusega pahuksisse ning karjumise tulemus oli lõppkokkuvõttes sama halb kui igapäevaselt peksa saamine.
Teine uuring tõi välja, et karjumine mõjub erakordselt halvasti lapse enesehinnangule, suurendab märkiisväärselt ohtu langeda depressiooni ja muutuda agressiivseks.
Miks nad ei kuula?
Paljud vanemad on ahastuse äärel: räägi, palju räägid, aga lapsed on justkui kurdid. „Nad kuulavad mind ainult siis, kui ma karjun!“ Loomulikult ei ole nende kuulmisel tegelikult midagi viga. Proovi ise: sosista „mul on šokolaadi“ ja vaata ise, kui kaugelt nad sellised võlusõnad üles nopivad. Seega — kui lapsel just tõepoolest tõsist kuulmispuuet ei ole, on ta lihtsalt otsustanud sinu sõna mitte kuulata. Tõenäoliselt oled sa ise ta harjutanud reageerima ainult karjumisele. See käib nii: sa palud tal viisakalt ja rahulikult midagi teha. Ta ei kuula ja midagi ei juhtu. Sa palud korra veel. Ikka ta ei reageeri ja sina ei tee ka midagi. Ja siis sa karjatad!
Võib olla ei reageeri ta sellepärast, et talle ei meeldi, kuidas sa temaga räägid. Mõtle ise: kas sa tahaksid oma hästi põneva ja sinu jaoks olulise tegemise pooleli jätta, sest keegi nõuab su tähelepanu? Oled sa valmis kohe kiiresti ja heal meelel reageerima?
Ja kui sa nüüd mõtled, siis mis on tavaliselt põhjus, miks sa .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Oled ju kuulnud, et sõnad teevad sama palju haiget kui löömine? Ja Michigani ülikooli teadlased tõestasid, et nii see ongi. Lapsed, kelle peale vanemad igapäevaselt karjusid, muutusid teismelistena vägivaldseteks ja sattusid seadusega pahuksisse ning karjumise tulemus oli lõppkokkuvõttes sama halb kui igapäevaselt peksa saamine.
Teine uuring tõi välja, et karjumine mõjub erakordselt halvasti lapse enesehinnangule, suurendab märkiisväärselt ohtu langeda depressiooni ja muutuda agressiivseks.
Miks nad ei kuula?
Paljud vanemad on ahastuse äärel: räägi, palju räägid, aga lapsed on justkui kurdid. „Nad kuulavad mind ainult siis, kui ma karjun!“ Loomulikult ei ole nende kuulmisel tegelikult midagi viga. Proovi ise: sosista „mul on šokolaadi“ ja vaata ise, kui kaugelt nad sellised võlusõnad üles nopivad. Seega — kui lapsel just tõepoolest tõsist kuulmispuuet ei ole, on ta lihtsalt otsustanud sinu sõna mitte kuulata. Tõenäoliselt oled sa ise ta harjutanud reageerima ainult karjumisele. See käib nii: sa palud tal viisakalt ja rahulikult midagi teha. Ta ei kuula ja midagi ei juhtu. Sa palud korra veel. Ikka ta ei reageeri ja sina ei tee ka midagi. Ja siis sa karjatad!
Võib olla ei reageeri ta sellepärast, et talle ei meeldi, kuidas sa temaga räägid. Mõtle ise: kas sa tahaksid oma hästi põneva ja sinu jaoks olulise tegemise pooleli jätta, sest keegi nõuab su tähelepanu? Oled sa valmis kohe kiiresti ja heal meelel reageerima?
Ja kui sa nüüd mõtled, siis mis on tavaliselt põhjus, miks sa .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the impact of verbal abuse on children, introducing relevant concepts. It's coherent and suitable for learning, with a clear writing style, making it relevant for educational purposes up to grade school level. However, it lacks comprehensive educational content, exercises, and solutions, and doesn't perfectly align with detailed educational standards.

Educational score: 4