2005. a aastaaruande esitlus Riigikogule
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed!
Tänan võimaluse eest anda Teile ülevaade Eesti finantsvaldkonna arengu kohta Finantsinspektsiooni möödunud aasta tegevuse põhjal. Oma lühiülevaates soovin lahti mõtestada kõige olulisemad finantsturu arengud ja võimalikud riskid stabiilse ning usaldusväärse majanduskeskkonna loomisel.
Eesti majandusel läheb hästi. See pole uudis. Seetõttu võin ainult üle kinnitada neid fakte, mille alusel saame sama veenvalt väita , et ka finantssektoril on praegu käes "kuldaeg". Kasumlikkus nii panganduses, kindlustuses kui ka väärtpaberivahenduses on jätkuvalt kõrge. Nii näiteks teenisid pangad 2005. aastal ilma tütarettevõteteta auditeerimata andmetel ligi 3,1 miljardit krooni kasumit. Tulude põhibaas on jätkuvalt laenude väljastamises: intressitulu osakaal kogutuludest moodustas 2005. aasta lõpu seisuga veidi üle poole. Samas peab märkima, et teenustasude osakaal pankade kogutuludest on Eestis selgelt kõrgem kui Euroopa Liidus keskmiselt. Seega suudavad suuremad pangagrupid oma ülitihedat konkurentsi laenuturul, kus mahud on suured, aga marginaalid väiksed, tuluportfellis tasakaalustada suhteliselt kõrgete teenustasudega.
Kui lisada siia juurde jätkuv konsolideerumine pangandusturul, kus Eesti kahe suurima panga - Hansapanga ja SEB Eesti Ühispanga - osakaal moodustas 2005. aasta lõpus kokku neli viiendikku kogu pangandussektori varade mahust, siis paratamatult kerkivad üles küsimused konkurentsi toimim.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 2005. a aastaaruande esitlus Riigikogule
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed!
Tänan võimaluse eest anda Teile ülevaade Eesti finantsvaldkonna arengu kohta Finantsinspektsiooni möödunud aasta tegevuse põhjal. Oma lühiülevaates soovin lahti mõtestada kõige olulisemad finantsturu arengud ja võimalikud riskid stabiilse ning usaldusväärse majanduskeskkonna loomisel.
Eesti majandusel läheb hästi. See pole uudis. Seetõttu võin ainult üle kinnitada neid fakte, mille alusel saame sama veenvalt väita , et ka finantssektoril on praegu käes "kuldaeg". Kasumlikkus nii panganduses, kindlustuses kui ka väärtpaberivahenduses on jätkuvalt kõrge. Nii näiteks teenisid pangad 2005. aastal ilma tütarettevõteteta auditeerimata andmetel ligi 3,1 miljardit krooni kasumit. Tulude põhibaas on jätkuvalt laenude väljastamises: intressitulu osakaal kogutuludest moodustas 2005. aasta lõpu seisuga veidi üle poole. Samas peab märkima, et teenustasude osakaal pankade kogutuludest on Eestis selgelt kõrgem kui Euroopa Liidus keskmiselt. Seega suudavad suuremad pangagrupid oma ülitihedat konkurentsi laenuturul, kus mahud on suured, aga marginaalid väiksed, tuluportfellis tasakaalustada suhteliselt kõrgete teenustasudega.
Kui lisada siia juurde jätkuv konsolideerumine pangandusturul, kus Eesti kahe suurima panga - Hansapanga ja SEB Eesti Ühispanga - osakaal moodustas 2005. aasta lõpus kokku neli viiendikku kogu pangandussektori varade mahust, siis paratamatult kerkivad üles küsimused konkurentsi toimim.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract appears to be a financial report presented to the Estonian parliament, discussing the country's financial sector development. It lacks educational content, coherence, and relevance to primary or grade school curricula. The language is formal and includes complex financial concepts, making it unsuitable for younger students.

Educational score: 0