Liiklusmärk 642 – elav kultuurilooline tähis
Kõikidest märkustest ja tähelepanekutest, mis puudutavad ajalooliste kihelkonnapiiride tähiseid (liiklusmärk on katki, vales kohas jms) palume teada anda ERMi peaarhivaarile TIINA TAELale :
Tiina Tael, ERMi peaarhivaar, 7350 420, tiina.tael@erm.ee
Kihelkond on tänini eestlaste piirkondliku identiteedi aluseks. Kogu meie vanem kultuurikiht (keelemurded, rahvaluule, materiaalne kultuur jne) jaguneb kihelkondade järgi. Kui lauldakse rahvalaulu, siis on see mingi kihelkonna rahvalaul, kui kantakse rahvarõivaid, siis on need mingi kihelkonna rahvarõivad. Tänini maetakse inimesed kihelkonna surnuaeda. Ajalooliste kultuuripiirkondade tähistamine tugevdab eestlaste piirkondlikku identiteeti ning aitab selle kaudu kaasa põlisasustuse säilimisele regioonides. Lisaväärtusena annab vanade kultuuripiiride tähistamine vajalikku infot piirkonna külalistele.
Kihelkonnapiiride ehk ajalooliste kultuuripiiride märgistamine oli ülemaaline ühiskondliku algatuse korras sündinud projekt, millega Eesti Rahva Muuseum tähistas oma 100. aastapäeva.
Esimesed piiriviidad avas Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves 14. aprillil 2009, ERMi 100. sünnipäeval Tartu-Räpina-Võru maanteel Luunja sillal Tartu-Maarja ja Võnnu kihelkonna piiril.
Kihelkonnapiiride asukohad maastikul määras kindlaks ERMi juures tegutsenud vabatahtlik töörühm, kuhu kuulusid Kaido Kama, Evar Saar, Raivo Aunap, Toomas Kiho, Peeter Päll ja Jüri Jagomägi. Nimekujud kooskõlastati Siseministeer.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Liiklusmärk 642 – elav kultuurilooline tähis
Kõikidest märkustest ja tähelepanekutest, mis puudutavad ajalooliste kihelkonnapiiride tähiseid (liiklusmärk on katki, vales kohas jms) palume teada anda ERMi peaarhivaarile TIINA TAELale :
Tiina Tael, ERMi peaarhivaar, 7350 420, tiina.tael@erm.ee
Kihelkond on tänini eestlaste piirkondliku identiteedi aluseks. Kogu meie vanem kultuurikiht (keelemurded, rahvaluule, materiaalne kultuur jne) jaguneb kihelkondade järgi. Kui lauldakse rahvalaulu, siis on see mingi kihelkonna rahvalaul, kui kantakse rahvarõivaid, siis on need mingi kihelkonna rahvarõivad. Tänini maetakse inimesed kihelkonna surnuaeda. Ajalooliste kultuuripiirkondade tähistamine tugevdab eestlaste piirkondlikku identiteeti ning aitab selle kaudu kaasa põlisasustuse säilimisele regioonides. Lisaväärtusena annab vanade kultuuripiiride tähistamine vajalikku infot piirkonna külalistele.
Kihelkonnapiiride ehk ajalooliste kultuuripiiride märgistamine oli ülemaaline ühiskondliku algatuse korras sündinud projekt, millega Eesti Rahva Muuseum tähistas oma 100. aastapäeva.
Esimesed piiriviidad avas Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves 14. aprillil 2009, ERMi 100. sünnipäeval Tartu-Räpina-Võru maanteel Luunja sillal Tartu-Maarja ja Võnnu kihelkonna piiril.
Kihelkonnapiiride asukohad maastikul määras kindlaks ERMi juures tegutsenud vabatahtlik töörühm, kuhu kuulusid Kaido Kama, Evar Saar, Raivo Aunap, Toomas Kiho, Peeter Päll ja Jüri Jagomägi. Nimekujud kooskõlastati Siseministeer.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about historical cultural regions in Estonia, discussing their significance and the project to mark their boundaries. Although it introduces relevant concepts, the content is not comprehensive and lacks educational structure, exercises, or solutions. The text is coherent but seems more suitable for general interest rather than a structured educational setting.

Educational score: 3