Ylo Ansoni meenutus Võidupüha ajaloost Connecticuti Eesti Seltsi Võidu-püha/Jaanipäeva tähistamisel 22. juunil 2013. aastal Andoveris Eesti Maal.
Eesti kellaaeg on meie omast seitse tundi ees, see tähendab, et 23. juuni – Võidupüha – on kodumaal juba saabunud ja päikese tõusu ajal heisatakse lipud.
Meie – Eesti – Võidupüha kuulutati riiklikuks pühaks 1923. aastal, seega on tänavu 90. aasta juubel. Võidupüha algus tuli sõja võiduka tulemusena juba 1919. a. kindral Põdderi käskkirjaga heisata Pärnumaal ja Viljandimaal lipud ja pidada paraade.
Aga kui uurime Eesti ajalugu, siis viimase 900-1000 aasta kestel on eestlastel küllalt võite, millised võiksid Võidupüha nime kanda.
Kasvõi kui vaadeldaks vaid viimast tuhandet aastat.
Juba aastal 1030 meie esivanemad/sõdalased peksid Kiievi vürst Jaroslavi sõdalasi Tartu all. Ja järgnevate aastate jooksul – vast 100 järgneva aasta jooksul, peksid eestlased novgorodlasi iga 15 aasta järel.
Ja jätkus eesti rannarahval jõudu ja tahtmist 1100 –1200 vahel teha sõjaretkeid nii Rootsi kui ka Taani randadele. Ajaloolased püüavad seda küll “omamoodi selgitada”, aga aastal 1187. a. tolleaegne Rootsi pealinn Sigtuna hävitati.
See kõik näitab, et Eesti polnud kunagi nn. põline Vene ala, nagu väidab sm. Putin ja ka mõningad kõrgete akadeemiliste kraadidega eesti ajaloolased oma uuemates ajalookirjeldustes.
Rasked ajad saabusid eestlastele aga ristisõdade näol, kui peale aastat 1200 tuldi Liivimaa aladelt ristimise katte all meie rahvast anastama.
Ajal.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Ylo Ansoni meenutus Võidupüha ajaloost Connecticuti Eesti Seltsi Võidu-püha/Jaanipäeva tähistamisel 22. juunil 2013. aastal Andoveris Eesti Maal.
Eesti kellaaeg on meie omast seitse tundi ees, see tähendab, et 23. juuni – Võidupüha – on kodumaal juba saabunud ja päikese tõusu ajal heisatakse lipud.
Meie – Eesti – Võidupüha kuulutati riiklikuks pühaks 1923. aastal, seega on tänavu 90. aasta juubel. Võidupüha algus tuli sõja võiduka tulemusena juba 1919. a. kindral Põdderi käskkirjaga heisata Pärnumaal ja Viljandimaal lipud ja pidada paraade.
Aga kui uurime Eesti ajalugu, siis viimase 900-1000 aasta kestel on eestlastel küllalt võite, millised võiksid Võidupüha nime kanda.
Kasvõi kui vaadeldaks vaid viimast tuhandet aastat.
Juba aastal 1030 meie esivanemad/sõdalased peksid Kiievi vürst Jaroslavi sõdalasi Tartu all. Ja järgnevate aastate jooksul – vast 100 järgneva aasta jooksul, peksid eestlased novgorodlasi iga 15 aasta järel.
Ja jätkus eesti rannarahval jõudu ja tahtmist 1100 –1200 vahel teha sõjaretkeid nii Rootsi kui ka Taani randadele. Ajaloolased püüavad seda küll “omamoodi selgitada”, aga aastal 1187. a. tolleaegne Rootsi pealinn Sigtuna hävitati.
See kõik näitab, et Eesti polnud kunagi nn. põline Vene ala, nagu väidab sm. Putin ja ka mõningad kõrgete akadeemiliste kraadidega eesti ajaloolased oma uuemates ajalookirjeldustes.
Rasked ajad saabusid eestlastele aga ristisõdade näol, kui peale aastat 1200 tuldi Liivimaa aladelt ristimise katte all meie rahvast anastama.
Ajal.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about Estonian history, specifically the Victory Day celebration. Although it introduces relevant concepts, the content is not comprehensive and includes some complex historical details. The writing style is coherent, but the language may be challenging for primary school students. The extract lacks educational structure and exercises, making it less suitable for grade school levels.

Educational score: 3