Moskva-Leedu sõda (1507–1508)
Moskva-Leedu sõda oli aastatel 1507–1508 toimunud sõda ühelt poolt Moskva suurvürstiriigi ja teiselt poolt Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi vahel, kes oli personaalunioonis Poola Kuningriigiga.
EeldusedRedigeeri
Sõja põhjuseks oli ühelt poolt Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi valitseja katse võtta revanš kaotuse eest eelmises Moskva-Leedu sõjas aastatel 1500–1503 ja teiselt poolt Moskva riigi poliitika jätkamine kõigi vene maade oma võimu alla ühendamiseks. Pärast vene maade ühendamist põhjas ja kirdes toimus peamine võitlus läänevene maade pärast, mida kontrollis Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriik.
1500–1503 aastate sõjas kaotas Leedu umbes 1/3 oma territooriumist, mis oli asustatud slaavlastega. Pärast suurvürst Ivan III surma, kes oli edukas kahes esimeses Moskva-Leedu sõjas, astus troonile Vassili III. Seda tähistas Moskva Suurvürstiriigi välispoliitilise positsiooni nõrgenemine (sõjaline lüüasaamine Kaasani khaaniriigilt, liitlassuhete katkemine Krimmi khaaniriigiga). Leedus astus pärast Aleksandrase surma troonile Žygimantas Senasis, kes sõlmis moskvavastased lepingud Krimmi khaaniga.
Sõja käikRedigeeri
1507. aasta veebruaris, pärast Vassili III keeldumist täita Leedu uue suurvürsti Zygmunt I ultimaatum Blagoveštšenski vaherahuga saadud maade tagastamise kohta, otsustas Leedu, Vene ja Žemaitija seim sõda alustada. Sõjategevus algas 1507 suvel üheaegsete rünnakutega leedulaste poolt Tšernigovi ja Brjanski maadele ning kri.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Moskva-Leedu sõda (1507–1508)
Moskva-Leedu sõda oli aastatel 1507–1508 toimunud sõda ühelt poolt Moskva suurvürstiriigi ja teiselt poolt Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi vahel, kes oli personaalunioonis Poola Kuningriigiga.
EeldusedRedigeeri
Sõja põhjuseks oli ühelt poolt Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi valitseja katse võtta revanš kaotuse eest eelmises Moskva-Leedu sõjas aastatel 1500–1503 ja teiselt poolt Moskva riigi poliitika jätkamine kõigi vene maade oma võimu alla ühendamiseks. Pärast vene maade ühendamist põhjas ja kirdes toimus peamine võitlus läänevene maade pärast, mida kontrollis Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriik.
1500–1503 aastate sõjas kaotas Leedu umbes 1/3 oma territooriumist, mis oli asustatud slaavlastega. Pärast suurvürst Ivan III surma, kes oli edukas kahes esimeses Moskva-Leedu sõjas, astus troonile Vassili III. Seda tähistas Moskva Suurvürstiriigi välispoliitilise positsiooni nõrgenemine (sõjaline lüüasaamine Kaasani khaaniriigilt, liitlassuhete katkemine Krimmi khaaniriigiga). Leedus astus pärast Aleksandrase surma troonile Žygimantas Senasis, kes sõlmis moskvavastased lepingud Krimmi khaaniga.
Sõja käikRedigeeri
1507. aasta veebruaris, pärast Vassili III keeldumist täita Leedu uue suurvürsti Zygmunt I ultimaatum Blagoveštšenski vaherahuga saadud maade tagastamise kohta, otsustas Leedu, Vene ja Žemaitija seim sõda alustada. Sõjategevus algas 1507 suvel üheaegsete rünnakutega leedulaste poolt Tšernigovi ja Brjanski maadele ning kri.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the Moskva-Leedu sõda, a historical event, but lacks coherence and relevance to educational standards for primary to grade school levels. It includes complex concepts and assumes prior knowledge, making it less suitable for younger students. The text is also written in a style more suited to academic or historical research than educational materials.

Educational score: 2