" Rootsis tekkinud pähkliinvaliidid, kes kardavad paaniliselt iga kokkupuudet pähklitega," rääkis Teet Pullerits, allergoloog, Sahlgrenska Ülikooli Haigla ülemarst ning Rootsi Allergoloogiaseltsi aseesimees täna toimuval konverentsil "Toiduallergia – hirm ja tegelikkus".
Paanika tulemusel tegi Rootsis patsientide organisatsioon "Astma- och Allergiförbunden" ettepaneku keelustada koolides pähklid. (Ajakirjanduses on läbi käinud ka mullune ettepanek keelata pähklid metroodes – S.P.). Kas ühes või teises koolis pähklid paanilises allergiahirmus keelatakse, otsustab iga kommuun eraldi.
Selgitamaks välja, kas hirmul on põhjust, on Rootsis julgelt asutud tegema provokatiivseid teste.
Laste puhul tehakse provokatsioone juhul, kui nende vanemad veendunud, et laps reageerib õhu kaudu (maa)pähklitele ehk nad püüavad iga hinna eest vältida lapse sattumist ühte ruumi avatud maapähklite kotiga. Provokatsioon käib Pulleritsu sõnul nii, et testis on kaks kaussi, mida laps nuusutab. Vanemad ei tea, mis on kausis. "Ühes võivad olla näiteks kohvioad, teises maapähklid," rääkis ta. Tulemus on selline, et kui tehtud 70 provokatsiooni puhul olid 70 lapse vanemad veendunud, et lapsel on pähkliallergia. Kerge allergiline reaktsioon tekkis aga vaid neljal lapsel.
Täiskasvanutel on 2009 – 2013 tehtud Göteborgi haigla allergiaosakonnas 243 provokatsiooni, milles on osalenud 168 patsienti. Provokatsioonides on Pulleritsu sõnul osalenud niinimetatud pähkliinvaliidid, kellele koolieas on öeldud, et pähkl.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: " Rootsis tekkinud pähkliinvaliidid, kes kardavad paaniliselt iga kokkupuudet pähklitega," rääkis Teet Pullerits, allergoloog, Sahlgrenska Ülikooli Haigla ülemarst ning Rootsi Allergoloogiaseltsi aseesimees täna toimuval konverentsil "Toiduallergia – hirm ja tegelikkus".
Paanika tulemusel tegi Rootsis patsientide organisatsioon "Astma- och Allergiförbunden" ettepaneku keelustada koolides pähklid. (Ajakirjanduses on läbi käinud ka mullune ettepanek keelata pähklid metroodes – S.P.). Kas ühes või teises koolis pähklid paanilises allergiahirmus keelatakse, otsustab iga kommuun eraldi.
Selgitamaks välja, kas hirmul on põhjust, on Rootsis julgelt asutud tegema provokatiivseid teste.
Laste puhul tehakse provokatsioone juhul, kui nende vanemad veendunud, et laps reageerib õhu kaudu (maa)pähklitele ehk nad püüavad iga hinna eest vältida lapse sattumist ühte ruumi avatud maapähklite kotiga. Provokatsioon käib Pulleritsu sõnul nii, et testis on kaks kaussi, mida laps nuusutab. Vanemad ei tea, mis on kausis. "Ühes võivad olla näiteks kohvioad, teises maapähklid," rääkis ta. Tulemus on selline, et kui tehtud 70 provokatsiooni puhul olid 70 lapse vanemad veendunud, et lapsel on pähkliallergia. Kerge allergiline reaktsioon tekkis aga vaid neljal lapsel.
Täiskasvanutel on 2009 – 2013 tehtud Göteborgi haigla allergiaosakonnas 243 provokatsiooni, milles on osalenud 168 patsienti. Provokatsioonides on Pulleritsu sõnul osalenud niinimetatud pähkliinvaliidid, kellele koolieas on öeldud, et pähkl.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about food allergies, specifically peanut allergies, and discusses tests conducted in Sweden. However, it lacks coherence, clarity, and educational structure, and is not directly relevant to school curricula. The content is also not comprehensive and includes some irrelevant information.

Educational score: 2