Eesti muusika 1918–2018–2118
Elleri loobumine traditsioonilisest vormist sada aastat tagasi avas eesti muusikas tee modernismile, eesti muusika vahetu kontakt reaalsusega rajab aga tee stiilijärgsesse ajastusse.
Umbkaudu sada aastat tagasi valmis üks Heino Elleri tuntumaid teoseid: sümfooniline poeem „Koit“.1 Prohvetlik on nii teose tulevikku vaatav pealkiri kui ka vormiline ülesehitus, milles konventsionaalne annab järk-järgult teed ebakonventsionaalsele. Muusikateoreetik Mart Humala sõnul võib poeemi kulgu kuni kõrvalpartii alguseni vaadelda traditsioonilise sonaadivormina, sealt edasi aga ootuspärane areng takerdub: Eller teeb kõrvalpartii korrektseks (s.t konventsionaalseks) artikuleerimiseks mitu ebaõnnestunud „katset“ ning hülgab mingil hetkel muusikalisele fantaasiale omaselt sonaadivormi kui teose vormilise raamistiku sootuks.2
Sellisena seisab Elleri „Koit“ traditsioonilise ja modernistliku piiril: kuna teose vormiline areng jääb mingis mõttes lahtiseks, siis ei ole selle lõpp mõistetav niivõrd lahenduse, kuivõrd õhku visatud küsimusena, mille võimalike vastustena on vaadeldavad nii Elleri enda, aga veelgi enam tema modernistidest õpilaste hilisemad tööd. Ühtlasi omandab „Koit“ eesti muusikas sümboolse tähenduse – mõnevõrra sarnaselt Debussy sümfoonilise poeemiga „Fauni pärastlõuna“, mis sai alguspunktiks muusikalisele modernismile tervikuna.
Viimase saja aasta jooksul on modernism eesti muusikas avaldunud nii 1930ndate kui ka 1950ndate, n-ö sõjajärgse noore põlvkonn.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti muusika 1918–2018–2118
Elleri loobumine traditsioonilisest vormist sada aastat tagasi avas eesti muusikas tee modernismile, eesti muusika vahetu kontakt reaalsusega rajab aga tee stiilijärgsesse ajastusse.
Umbkaudu sada aastat tagasi valmis üks Heino Elleri tuntumaid teoseid: sümfooniline poeem „Koit“.1 Prohvetlik on nii teose tulevikku vaatav pealkiri kui ka vormiline ülesehitus, milles konventsionaalne annab järk-järgult teed ebakonventsionaalsele. Muusikateoreetik Mart Humala sõnul võib poeemi kulgu kuni kõrvalpartii alguseni vaadelda traditsioonilise sonaadivormina, sealt edasi aga ootuspärane areng takerdub: Eller teeb kõrvalpartii korrektseks (s.t konventsionaalseks) artikuleerimiseks mitu ebaõnnestunud „katset“ ning hülgab mingil hetkel muusikalisele fantaasiale omaselt sonaadivormi kui teose vormilise raamistiku sootuks.2
Sellisena seisab Elleri „Koit“ traditsioonilise ja modernistliku piiril: kuna teose vormiline areng jääb mingis mõttes lahtiseks, siis ei ole selle lõpp mõistetav niivõrd lahenduse, kuivõrd õhku visatud küsimusena, mille võimalike vastustena on vaadeldavad nii Elleri enda, aga veelgi enam tema modernistidest õpilaste hilisemad tööd. Ühtlasi omandab „Koit“ eesti muusikas sümboolse tähenduse – mõnevõrra sarnaselt Debussy sümfoonilise poeemiga „Fauni pärastlõuna“, mis sai alguspunktiks muusikalisele modernismile tervikuna.
Viimase saja aasta jooksul on modernism eesti muusikas avaldunud nii 1930ndate kui ka 1950ndate, n-ö sõjajärgse noore põlvkonn.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides in-depth information about Estonian music, specifically Heino Eller's work "Koit" and its significance in the context of modernism. Although it is coherent and introduces key concepts, the language and content may be too complex for primary school students. The extract lacks exercises, solutions, and a clear structure, limiting its educational value for grade school levels.

Educational score: 3