Taimehaiguste tõrje ja resistentsus
Taimekaitses on võimalik kahjustajate resistentsuse teke probleemiks nii umbrohtude, kahjurite kui ka taimehaiguste puhul. Probleem on seda suurem, mida enam ühekülgselt neid tõrjutakse ning mida kiiremat järglaste põlvkonda kahjustaja on võimeline andma.
Umbrohtude puhul on resistentsus eelkõige taoline, kui pidevalt samade või sarnase toimega herbitsiidiga põlde töödeldes hakkab massiliselt levima taoline liik, mis nendele herbitsiidile eriti hästi ei allu. Taimekahjurite ja -haiguste puhul võivad aga muutuda teatud liigid resistentseks teatud tõrjevahendi suhtes, kuna need kahjustajad annavad väga kiirelt järgmist põlvkonda. Väheefektiivse tõrje puhul võivad osa kahjustajatest ellu jääda. Need, kes ei allunud tõrjele paljunevad andes oma järglastele edasi selle vahendi suhtes taluvust. Lastes taolisel paljunemisel levida tekibki välja resistentsus ehk taluvus teatud tõrjevahendi suhtes.
Resistentsus on suurimaks probleemiks eelkõige seal, kus on aastaid taimekaitsega intensiivselt tegeletud. Piirkonniti võib välja tuua probleemid Põhja-Ameerikas umbrohtude resistentsusega, Lääne-Euroopa maades fungitsiididega ja troopikamaades insektitsiididega. Eestis on taimekaitsevahendite kasutamine veel suhteliselt madalal tasemel ning probleem ei ole veel nii tuntav kui näiteks Inglismaal. Selle tõttu on meil ka kasulik teada sealsetest probleemidest ning ennetada neid.
Kaheksakümnendatel, kui meil Eestis kasvatati väga palju kartulit, siis tehti k.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Taimehaiguste tõrje ja resistentsus
Taimekaitses on võimalik kahjustajate resistentsuse teke probleemiks nii umbrohtude, kahjurite kui ka taimehaiguste puhul. Probleem on seda suurem, mida enam ühekülgselt neid tõrjutakse ning mida kiiremat järglaste põlvkonda kahjustaja on võimeline andma.
Umbrohtude puhul on resistentsus eelkõige taoline, kui pidevalt samade või sarnase toimega herbitsiidiga põlde töödeldes hakkab massiliselt levima taoline liik, mis nendele herbitsiidile eriti hästi ei allu. Taimekahjurite ja -haiguste puhul võivad aga muutuda teatud liigid resistentseks teatud tõrjevahendi suhtes, kuna need kahjustajad annavad väga kiirelt järgmist põlvkonda. Väheefektiivse tõrje puhul võivad osa kahjustajatest ellu jääda. Need, kes ei allunud tõrjele paljunevad andes oma järglastele edasi selle vahendi suhtes taluvust. Lastes taolisel paljunemisel levida tekibki välja resistentsus ehk taluvus teatud tõrjevahendi suhtes.
Resistentsus on suurimaks probleemiks eelkõige seal, kus on aastaid taimekaitsega intensiivselt tegeletud. Piirkonniti võib välja tuua probleemid Põhja-Ameerikas umbrohtude resistentsusega, Lääne-Euroopa maades fungitsiididega ja troopikamaades insektitsiididega. Eestis on taimekaitsevahendite kasutamine veel suhteliselt madalal tasemel ning probleem ei ole veel nii tuntav kui näiteks Inglismaal. Selle tõttu on meil ka kasulik teada sealsetest probleemidest ning ennetada neid.
Kaheksakümnendatel, kui meil Eestis kasvatati väga palju kartulit, siis tehti k.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on plant protection and resistance, addressing educational topics but lacking coherence and organization. It introduces key concepts relevant to school curricula, such as resistance and pest management, but may be too complex for primary school students. The writing style is clear, but the content is not comprehensive and includes some extraneous information.

Educational score: 3