Euroopa Kohus tegi 6. märtsil Eesti jaoks märkimisväärse tähtsusega lahendi, mis muudab sisuliselt võimatuks Tallinna Vee poolt tariifivaidluses nõutava rohkem kui 60 miljonilise kahjunõude täitmise.
Euroopa Kohtu abikäsi Eesti riigile veetariifide vaidluses
Euroopa Kohus tegi 6. märtsil Eesti jaoks märkimisväärse tähtsusega lahendi nn Achmea asjas, millega tunnistati ELi õiguse vastaseks ELi liikmesriikide vahelistes investeeringute kaitse lepingutes sisalduvad vahekohtuklauslid. Kuna vastava vahekohtuklausli alusel on esitatud ka Tallinna Vesi ja Eesti riigi vahelises veetariifide üle käivas vaidluses nõue Pariisis asuvale Maailmapanga juures tegutsevale vahekohtule, on sellel selge mõju ka nimetatud arbitraaživaidluse tulemusele. Lahend muudab sisuliselt võimatuks Tallinna Vee poolt tariifivaidluses nõutava rohkem kui 60 miljonilise kahjunõude täitmise. Seda isegi juhul, kui vahekohus peaks kahjusumma Eesti riigilt välja mõistma.
Achmea lahend
Euroopa Kohus avaldas eile pikka aega oodatud otsuse liikmesriikide vaheliste investeeringute kaitse lepingute (intra-EU BITs) saatuse kohta. Erinevalt eelmise aasta septembris avaldatud kohtujuristi arvamusest, kes lõppastmes kaitses BIT-de vastavust EL õigusele, jõudis Luksemburgi kohus teistsugusele lõppjäreldusele.
Kõnealune vaidlus seisnes Slovakkia vastuväidetes Hollandi kindlustusettevõtja Achmea BV 22,1 miljoni euro suurusele kahjunõudele, mis oli Hollandi ja Slovakkia vahelise investeeringute kaitse lepingu alusel Slovakkial.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Euroopa Kohus tegi 6. märtsil Eesti jaoks märkimisväärse tähtsusega lahendi, mis muudab sisuliselt võimatuks Tallinna Vee poolt tariifivaidluses nõutava rohkem kui 60 miljonilise kahjunõude täitmise.
Euroopa Kohtu abikäsi Eesti riigile veetariifide vaidluses
Euroopa Kohus tegi 6. märtsil Eesti jaoks märkimisväärse tähtsusega lahendi nn Achmea asjas, millega tunnistati ELi õiguse vastaseks ELi liikmesriikide vahelistes investeeringute kaitse lepingutes sisalduvad vahekohtuklauslid. Kuna vastava vahekohtuklausli alusel on esitatud ka Tallinna Vesi ja Eesti riigi vahelises veetariifide üle käivas vaidluses nõue Pariisis asuvale Maailmapanga juures tegutsevale vahekohtule, on sellel selge mõju ka nimetatud arbitraaživaidluse tulemusele. Lahend muudab sisuliselt võimatuks Tallinna Vee poolt tariifivaidluses nõutava rohkem kui 60 miljonilise kahjunõude täitmise. Seda isegi juhul, kui vahekohus peaks kahjusumma Eesti riigilt välja mõistma.
Achmea lahend
Euroopa Kohus avaldas eile pikka aega oodatud otsuse liikmesriikide vaheliste investeeringute kaitse lepingute (intra-EU BITs) saatuse kohta. Erinevalt eelmise aasta septembris avaldatud kohtujuristi arvamusest, kes lõppastmes kaitses BIT-de vastavust EL õigusele, jõudis Luksemburgi kohus teistsugusele lõppjäreldusele.
Kõnealune vaidlus seisnes Slovakkia vastuväidetes Hollandi kindlustusettevõtja Achmea BV 22,1 miljoni euro suurusele kahjunõudele, mis oli Hollandi ja Slovakkia vahelise investeeringute kaitse lepingu alusel Slovakkial.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school topics, instead discussing complex legal and economic concepts. It is written in a formal and technical style, making it unsuitable for educational use at these levels. The content is not coherent or focused on educational concepts, and the language is not easy to follow.

Educational score: 0