Infosõda ja kool
Tartu Ülikooli ja kaitseministeeriumi koostöös on valminud mõjutustehnikate õppeplatvorm „Õpi ära tundma manipulatsiooni“, mille toel saavad õpetajad ja õpilased tutvuda infosõjas kasutatavate võtetega. Õppeplatvormi tutvustab üks selle autoreid, TÜ õppejõud ANDREAS VENTSEL.
Ukraina sõja ajal käib Eestis infosõda – Kreml ujutab Eestit üle valeuudistega, et siin Venemaad toetavat õhkkonda luua. Mõnedki meie kaasmaalased on neid tõe pähe võtnud ega taha tunnistada, et president Putin on midagi valesti teinud.
Miks inimesed infosõjas nii kergelt alla annavad?
Üks põhjus on ilmselt see, et tänu sotsiaalmeediale kallatakse inimesed info, ka valeinfoga üle väga suurtes kogustes ja selle koguse juures on raske tõest infot üles leida. Näiteks Skripalide mürgitamise kohta pakkus Kremli kontrollitud meedia välja üle 130 selgituse, sest soovis tekitada infoudu ehk luua segadust.
Teiseks, mõned valed millegipärast meeldivad inimestele. Näiteks vandenõuteooriad. Need on olnud osa poliitikast. Tõsi, pärast senaator Joseph McCarthy 1950. aasta alguses algatatud nõiajahti, kus ta süüdistas USA kõrgemaid ametnikke ja vasakpoolselt meelestatud kultuuritegelasi salasidemetes Vene kommunistidega, hakati vandenõuteooriate levitajaid paranoias süüdistama ja poliitikas neid pikka aega pigem ei kasutatud. Kuid alates Donald Trumpist võime vandenõuteooriaid osa auditooriumi jaoks taas näha legitiimse poliitilise retoorika osana.
Ka Eestis võib seda aeg-ajalt kohata. Kõige ilmekamalt .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Infosõda ja kool
Tartu Ülikooli ja kaitseministeeriumi koostöös on valminud mõjutustehnikate õppeplatvorm „Õpi ära tundma manipulatsiooni“, mille toel saavad õpetajad ja õpilased tutvuda infosõjas kasutatavate võtetega. Õppeplatvormi tutvustab üks selle autoreid, TÜ õppejõud ANDREAS VENTSEL.
Ukraina sõja ajal käib Eestis infosõda – Kreml ujutab Eestit üle valeuudistega, et siin Venemaad toetavat õhkkonda luua. Mõnedki meie kaasmaalased on neid tõe pähe võtnud ega taha tunnistada, et president Putin on midagi valesti teinud.
Miks inimesed infosõjas nii kergelt alla annavad?
Üks põhjus on ilmselt see, et tänu sotsiaalmeediale kallatakse inimesed info, ka valeinfoga üle väga suurtes kogustes ja selle koguse juures on raske tõest infot üles leida. Näiteks Skripalide mürgitamise kohta pakkus Kremli kontrollitud meedia välja üle 130 selgituse, sest soovis tekitada infoudu ehk luua segadust.
Teiseks, mõned valed millegipärast meeldivad inimestele. Näiteks vandenõuteooriad. Need on olnud osa poliitikast. Tõsi, pärast senaator Joseph McCarthy 1950. aasta alguses algatatud nõiajahti, kus ta süüdistas USA kõrgemaid ametnikke ja vasakpoolselt meelestatud kultuuritegelasi salasidemetes Vene kommunistidega, hakati vandenõuteooriate levitajaid paranoias süüdistama ja poliitikas neid pikka aega pigem ei kasutatud. Kuid alates Donald Trumpist võime vandenõuteooriaid osa auditooriumi jaoks taas näha legitiimse poliitilise retoorika osana.
Ka Eestis võib seda aeg-ajalt kohata. Kõige ilmekamalt .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on educational topics such as media literacy and critical thinking, relevant to primary and grade school levels. It introduces key concepts like disinformation and manipulation, with a coherent writing style. Although it may not be comprehensive, the content is valuable for structured learning. However, it lacks exercises and solutions, and some concepts might be too complex for younger students.

Educational score: 4