26. august – naiste võrdõiguslikkuse päev
“Just sellel päeval, 26. augustil 1920. aastal said naised USA-s valimisõiguse. Sellele eelnes 72 aastat tõsist kampaaniat, et tõestada – naised on võimelised mõistma tõsisemaid teemasid ja pole loodud vaid silmailuks. Eestis said naised valimisõiguse pärast oktoobeirevolutsiooni 1917. aastal.” Kirjutab ajakiri “Naised” eilses numbris.
Kuid naiste hääleõigus ei ole alati tähendanud naiste õigust kandideerida.
Esimesena maailmas said naised valimisõiguse Uus-Meremaal 1893. aastal. Austraalias anti naistele piiratud õigus hääletada ja kandideerida 1902. aastal, kuid see puudutas üksnes valget rassi.
Esimene Euroopas ja kolmandana maailmas andis naistele valimisõiguse Soome 1906. aastal. Koos sellega said naised õiguse kandideerida valimistel ja 1907. aastal pääsesid esimesena maailmas ka soome naised parlamenti.
USA New Jersey osariigi põhiseaduses oli naiste valimisõigus kirjas juba 1776. aastal, kuid see tühistati 1807. aastal. 1920. aastal said naised valimisõiguse terves riigis.
Prantsusmaa Pariisi Kommuun andis naistele valimisõiguse 1871. aastal, kuid kommuuni kokkuvarisemisega see tühistati.
On üllatav, et Šveits andis naistele valimisõiguse alles 1971. aastal, kuid viimaseks riigiks Euroopas oli Liechtenstein, kus naised lasti esimest korda valimiskastide juurde 1984. aastal. Mõnes Šveitsi kantonis oli naiste valimisõigus keelatud lausa 1990. aastani..
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 26. august – naiste võrdõiguslikkuse päev
“Just sellel päeval, 26. augustil 1920. aastal said naised USA-s valimisõiguse. Sellele eelnes 72 aastat tõsist kampaaniat, et tõestada – naised on võimelised mõistma tõsisemaid teemasid ja pole loodud vaid silmailuks. Eestis said naised valimisõiguse pärast oktoobeirevolutsiooni 1917. aastal.” Kirjutab ajakiri “Naised” eilses numbris.
Kuid naiste hääleõigus ei ole alati tähendanud naiste õigust kandideerida.
Esimesena maailmas said naised valimisõiguse Uus-Meremaal 1893. aastal. Austraalias anti naistele piiratud õigus hääletada ja kandideerida 1902. aastal, kuid see puudutas üksnes valget rassi.
Esimene Euroopas ja kolmandana maailmas andis naistele valimisõiguse Soome 1906. aastal. Koos sellega said naised õiguse kandideerida valimistel ja 1907. aastal pääsesid esimesena maailmas ka soome naised parlamenti.
USA New Jersey osariigi põhiseaduses oli naiste valimisõigus kirjas juba 1776. aastal, kuid see tühistati 1807. aastal. 1920. aastal said naised valimisõiguse terves riigis.
Prantsusmaa Pariisi Kommuun andis naistele valimisõiguse 1871. aastal, kuid kommuuni kokkuvarisemisega see tühistati.
On üllatav, et Šveits andis naistele valimisõiguse alles 1971. aastal, kuid viimaseks riigiks Euroopas oli Liechtenstein, kus naised lasti esimest korda valimiskastide juurde 1984. aastal. Mõnes Šveitsi kantonis oli naiste valimisõigus keelatud lausa 1990. aastani..
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information on women's suffrage, introducing key concepts relevant to social studies and history curricula. It is coherent and well-structured, making it suitable for educational use. Although it may not be comprehensive, it offers substantial content with minimal irrelevant information, making it valuable for structured learning.

Educational score: 4