Vastavalt planeerimisseaduse § 4 lõikele 4 on Vabariigi Valitsusele antud volitus kehtestada valitsusasutuste vahelise koostöö tegemise kord ja planeeringute kooskõlastamise alused. Määrus hakkas kehtima 2015. aasta 25. detsembril.
Tegemist on 1. juulist 2015 kehtiva planeerimisseaduse rakendusaktiga, mis reguleerib planeeringute koostamise korraldaja ja planeeringute koostamisel osalevate asutuste vahelist koostööd ja kooskõlastamisi. Planeerimisseaduses on osalemine planeerimismenetluses kahetasandiline. Eristatakse koostöötegijaid ning kaasatavaid. Koostöötegijad on haldusorganid, kes annavad hiljem planeeringule kooskõlastuse. Sealjuures peab kooskõlastus tuginema vastuolule õigusaktiga või planeeringuga. Muid antud soovitusi ja arvamusi käsitletakse menetluses arvamusena ning need ei ole planeeringu kooskõlastamata jätmise aluseks. Kaasatavad on kõik muud isikud, kes kaasatakse menetlusse puudutatud õiguste või huvide korral või kes soovivad ise olla menetlusse kaasatud.
Milliste asutustega tuleb planeeringu koostamisel teha koostööd ning planeering hiljem ka kooskõlastada ja millised asutused ja isikud tuleb planeeringu koostamisse kaasata, on toodud iga planeeringuliigi juures eraldi. Näiteks sätestab planeerimisseaduse § 57 lg 1, et maakonnaplaneering koostatakse koostöös ministeeriumide, planeeringuala kohaliku omavalitsuse üksuste ja valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi maakonnaplaneering käsitleb. Planeerimisseaduse § 127 lg 2 omakorda sätestab.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vastavalt planeerimisseaduse § 4 lõikele 4 on Vabariigi Valitsusele antud volitus kehtestada valitsusasutuste vahelise koostöö tegemise kord ja planeeringute kooskõlastamise alused. Määrus hakkas kehtima 2015. aasta 25. detsembril.
Tegemist on 1. juulist 2015 kehtiva planeerimisseaduse rakendusaktiga, mis reguleerib planeeringute koostamise korraldaja ja planeeringute koostamisel osalevate asutuste vahelist koostööd ja kooskõlastamisi. Planeerimisseaduses on osalemine planeerimismenetluses kahetasandiline. Eristatakse koostöötegijaid ning kaasatavaid. Koostöötegijad on haldusorganid, kes annavad hiljem planeeringule kooskõlastuse. Sealjuures peab kooskõlastus tuginema vastuolule õigusaktiga või planeeringuga. Muid antud soovitusi ja arvamusi käsitletakse menetluses arvamusena ning need ei ole planeeringu kooskõlastamata jätmise aluseks. Kaasatavad on kõik muud isikud, kes kaasatakse menetlusse puudutatud õiguste või huvide korral või kes soovivad ise olla menetlusse kaasatud.
Milliste asutustega tuleb planeeringu koostamisel teha koostööd ning planeering hiljem ka kooskõlastada ja millised asutused ja isikud tuleb planeeringu koostamisse kaasata, on toodud iga planeeringuliigi juures eraldi. Näiteks sätestab planeerimisseaduse § 57 lg 1, et maakonnaplaneering koostatakse koostöös ministeeriumide, planeeringuala kohaliku omavalitsuse üksuste ja valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi maakonnaplaneering käsitleb. Planeerimisseaduse § 127 lg 2 omakorda sätestab.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides information on Estonian planning law, specifically the cooperation and coordination between government institutions in the planning process. However, the content is highly specialized, technical, and not suitable for primary or grade school levels. It lacks clarity, coherence, and educational value for young students.

Educational score: 1