Põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste ütles Delfile antud kommentaaris, et ta ei arva SAPTK tellimusel advokaadibüroo Aivar Pilv poolt koostatud õiguslikust analüüsist just kuigi hästi.
"Arvamus on esitatud selektiivselt allikaid ja argumente valides, neutraalsetest või vastuolulistest seisukohtadest tehakse kategoorilisi järeldusi. Paistab läbi, et "klient" on esitanud nägemuse, millele ta soovis saada advokaadibüroolt arvamuskinnitust. Mida ta ka sai. Advokaadibüroolt lepingu alusel ("klient") tellitud arvamust ei saa pidada objektiivseks," ütles Maruste.
Põhiseaduskomisjoni esimees selgitas, et põhiseaduses, ega mõnes teises seaduses ei ole toodud ära perekonna legaaldefinitsiooni. "Samas ei sisalda Põhiseadus kusagil väidet, et perekond on ainult mehe ja naise vaheline kooslus - küll aga on seda perekonnaseaduse mõttes abielu," ütles Maruste.
Näitena tõi ta välja Põhiseaduse paragrahvi 27 lõike üks, mis Maruste sõnul ei sisalda kellegi subjektiivset õigust, vaid riigi üldist kohustust kaitsta perekonda.
"Perekonna mõistet ei saa defineerida üksikisik ega mingi liikumine, kui seda üldse keegi on õigustatud tegema, siis on see seadusandja ehk riigikogu. Perekonna mõiste sisustas Euroopa inimõiguste komisjon juba 1985 aastal, leides, et see hõlmab lisaks tavapärasele riigisisese seadusandluse alusel reguleeritud abielule veel teisi kooselu vorme, mis on olemuselt tõelised. Konventsiooni artikkel 8 kaitseb "igaühe" (!), mitte ainult erisoost mehe ja naise, õigust perekonna.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste ütles Delfile antud kommentaaris, et ta ei arva SAPTK tellimusel advokaadibüroo Aivar Pilv poolt koostatud õiguslikust analüüsist just kuigi hästi.
"Arvamus on esitatud selektiivselt allikaid ja argumente valides, neutraalsetest või vastuolulistest seisukohtadest tehakse kategoorilisi järeldusi. Paistab läbi, et "klient" on esitanud nägemuse, millele ta soovis saada advokaadibüroolt arvamuskinnitust. Mida ta ka sai. Advokaadibüroolt lepingu alusel ("klient") tellitud arvamust ei saa pidada objektiivseks," ütles Maruste.
Põhiseaduskomisjoni esimees selgitas, et põhiseaduses, ega mõnes teises seaduses ei ole toodud ära perekonna legaaldefinitsiooni. "Samas ei sisalda Põhiseadus kusagil väidet, et perekond on ainult mehe ja naise vaheline kooslus - küll aga on seda perekonnaseaduse mõttes abielu," ütles Maruste.
Näitena tõi ta välja Põhiseaduse paragrahvi 27 lõike üks, mis Maruste sõnul ei sisalda kellegi subjektiivset õigust, vaid riigi üldist kohustust kaitsta perekonda.
"Perekonna mõistet ei saa defineerida üksikisik ega mingi liikumine, kui seda üldse keegi on õigustatud tegema, siis on see seadusandja ehk riigikogu. Perekonna mõiste sisustas Euroopa inimõiguste komisjon juba 1985 aastal, leides, et see hõlmab lisaks tavapärasele riigisisese seadusandluse alusel reguleeritud abielule veel teisi kooselu vorme, mis on olemuselt tõelised. Konventsiooni artikkel 8 kaitseb "igaühe" (!), mitte ainult erisoost mehe ja naise, õigust perekonna.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on a legal discussion in Estonian. It doesn't align with educational standards, lacks coherence for learning, and includes complex content unsuitable for grade school students.

Educational score: 1