Eesti elanikest 77% toetab Eesti kuulumist Euroopa Liitu, selgub riigikantselei poolt tellitud ning Turu-Uuringute AS-i poolt läbi viidud uuringust „Elanikkonna teadlikkus ja suhtumine Euroopa Liidu küsimustes“. Sellest, et Eesti on Euroopa Liidu eesistujaks 2017. aasta teises pooles, on teadlik 49% elanikest.
2015. aasta lõpus oli kriitilisus Euroopa Liitu kuulumise suhtes tavapärasest veidi kõrgem, ilmselt tingituna suvel alguse saanud rändekriisist. Võrreldes 2015. aastaga tõusis Euroopa Liitu kuulumist kindlalt toetavate inimeste osakaal 43%-lt 48%-le ja Euroopa Liitu negatiivselt suhtuvate inimeste osakaal langes 19 protsendilt 14 protsendile, ehk rändekriisi eelsele tasemele.
Mõõduka kriitilisuse vähenemise taga Euroopa Liidu suhtes võib uuringu läbiviijate hinnangul olla ka 2016. aastal aset leidnud ootamatud juhtumid rahvusvahelises poliitikas. “Eelmise aasta juunis andis Suurbritannias läbi viidud EL-referendum ootamatu tulemuse, mis seadis Euroopa Liidu tuleviku uue väljakutse ette. Peatselt järgnes Donald Trumpi valimisvõit USA-s, mis on päevakorda toonud võimalikud julgeolekuohud Eestile. Kujunenud olukorras võivad senised EL-ist lahkumise pooldajad hakata liidust lahkumise otstarbekuses kahtlema”, selgitas Vaike Vainu, Turu-Uuringute AS-i uuringujuht.
Euroopa Liitu kuulumist toetavad keskmisest sagedamini 75-aastased ja eakamad (87% poolt), eesti rahvusest (84%), kõrgharidusega (84%) või enam kui 400-eurose netosissetulekuga (pereliikme kohta) (85%) inimesed.
Ala.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti elanikest 77% toetab Eesti kuulumist Euroopa Liitu, selgub riigikantselei poolt tellitud ning Turu-Uuringute AS-i poolt läbi viidud uuringust „Elanikkonna teadlikkus ja suhtumine Euroopa Liidu küsimustes“. Sellest, et Eesti on Euroopa Liidu eesistujaks 2017. aasta teises pooles, on teadlik 49% elanikest.
2015. aasta lõpus oli kriitilisus Euroopa Liitu kuulumise suhtes tavapärasest veidi kõrgem, ilmselt tingituna suvel alguse saanud rändekriisist. Võrreldes 2015. aastaga tõusis Euroopa Liitu kuulumist kindlalt toetavate inimeste osakaal 43%-lt 48%-le ja Euroopa Liitu negatiivselt suhtuvate inimeste osakaal langes 19 protsendilt 14 protsendile, ehk rändekriisi eelsele tasemele.
Mõõduka kriitilisuse vähenemise taga Euroopa Liidu suhtes võib uuringu läbiviijate hinnangul olla ka 2016. aastal aset leidnud ootamatud juhtumid rahvusvahelises poliitikas. “Eelmise aasta juunis andis Suurbritannias läbi viidud EL-referendum ootamatu tulemuse, mis seadis Euroopa Liidu tuleviku uue väljakutse ette. Peatselt järgnes Donald Trumpi valimisvõit USA-s, mis on päevakorda toonud võimalikud julgeolekuohud Eestile. Kujunenud olukorras võivad senised EL-ist lahkumise pooldajad hakata liidust lahkumise otstarbekuses kahtlema”, selgitas Vaike Vainu, Turu-Uuringute AS-i uuringujuht.
Euroopa Liitu kuulumist toetavad keskmisest sagedamini 75-aastased ja eakamad (87% poolt), eesti rahvusest (84%), kõrgharidusega (84%) või enam kui 400-eurose netosissetulekuga (pereliikme kohta) (85%) inimesed.
Ala.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides information about a survey on Estonian residents' attitudes towards the European Union, but it lacks educational content relevant to primary or grade school curricula. The text is written in a formal style, discussing complex political topics and statistics, making it unsuitable for younger students. 

Educational score: 1