«Veekogud on ühed püsivamad asjad, erinevalt majadest ning metsadest jõed ja järved ju naljalt ei kao,» märkis Eesti Maaülikooli (EMÜ) limnoloogiakeskuse vanemteadur Henn Timm. Ta kogus mitu aastat erakogudest fotosid, millest nüüd on valminud Eesti jõgede ja järvede virtuaalne süstematiseeritud pildikogu.
Enamiku neist piltidest on teinud hüdrobioloogid oma uurimisretkedel. «Korjasin need pildid kokku, et päästa neid hävimisest,» ütles vee-elustikku uuriv Henn Timm.
Siis ja praegu
Virtuaalses pildikogus on 1182 fotot. Neist kõige vanemad on pärit 1920. aastatest, need on teinud Tartu ülikooli professor Heinrich Riikoja, kes oli aastatel 1920–1940 Eesti järvede ja jõgede hüdrobioloogiliste uuringute eestvedaja.
Eesti Maaülikooli loodusteaduslike kogude projekti koordineerija Märt Rahi sõnul võimaldab aastakümnetetaguste fotode võrdlemine järve või jõe muutusi hinnata paremini kui hulk tabeleid järve hüdrokeemiast.
«Siin on kohane analoogia Alpi liustikest tehtud fotodega – üle-eelmisel sajandil ja praegu tehtud fotode võrdlus on parim tõestus kliima muutustest,» ütles Märt Rahi.
Kuna varem on Eestimaa veekogude kohta käiv pildimaterjal jaotunud eri publikatsioonidesse, on kindla veekogu pildiline ajalugu raskesti jälgitav.
Maaülikooli virtuaalses pildikogus on materjal rühmitatud maakondade kaupa ning järvede ja jõgede pildid on välja toodud aastate kaupa.
Kõige rohkem ehk 359 on kogus fotosid Valgamaa veekogudest. Võrumaa järvedest-jõgedest eri aegadel tehtud pilte on praegu.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: «Veekogud on ühed püsivamad asjad, erinevalt majadest ning metsadest jõed ja järved ju naljalt ei kao,» märkis Eesti Maaülikooli (EMÜ) limnoloogiakeskuse vanemteadur Henn Timm. Ta kogus mitu aastat erakogudest fotosid, millest nüüd on valminud Eesti jõgede ja järvede virtuaalne süstematiseeritud pildikogu.
Enamiku neist piltidest on teinud hüdrobioloogid oma uurimisretkedel. «Korjasin need pildid kokku, et päästa neid hävimisest,» ütles vee-elustikku uuriv Henn Timm.
Siis ja praegu
Virtuaalses pildikogus on 1182 fotot. Neist kõige vanemad on pärit 1920. aastatest, need on teinud Tartu ülikooli professor Heinrich Riikoja, kes oli aastatel 1920–1940 Eesti järvede ja jõgede hüdrobioloogiliste uuringute eestvedaja.
Eesti Maaülikooli loodusteaduslike kogude projekti koordineerija Märt Rahi sõnul võimaldab aastakümnetetaguste fotode võrdlemine järve või jõe muutusi hinnata paremini kui hulk tabeleid järve hüdrokeemiast.
«Siin on kohane analoogia Alpi liustikest tehtud fotodega – üle-eelmisel sajandil ja praegu tehtud fotode võrdlus on parim tõestus kliima muutustest,» ütles Märt Rahi.
Kuna varem on Eestimaa veekogude kohta käiv pildimaterjal jaotunud eri publikatsioonidesse, on kindla veekogu pildiline ajalugu raskesti jälgitav.
Maaülikooli virtuaalses pildikogus on materjal rühmitatud maakondade kaupa ning järvede ja jõgede pildid on välja toodud aastate kaupa.
Kõige rohkem ehk 359 on kogus fotosid Valgamaa veekogudest. Võrumaa järvedest-jõgedest eri aegadel tehtud pilte on praegu.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about a virtual photo collection of Estonian rivers and lakes, including their historical changes. It introduces key concepts relevant to environmental education and features coherent writing. However, it lacks comprehensive educational content, exercises, and solutions, making it more suitable as a supplementary resource. 

Educational score: 3