Kuidas suurendada lisandväärtust?
Tööstuspoliitika roheline raamat sõnastab sektori eesmärgiks kasvatada aastaks 2030 tööstussektori lisandväärtus Euroopa Liidu keskmisele tasemele. Eesmärgi saavutamiseks ei piisa vaid efektiivsuse kasvatamisest, vaid ettevõtetel tuleb üha enam investeerida arendustegevusse ja tõhustada koostöömudeleid, kirjutab Swedbanki toiduainetööstuse sektorijuht Oliver Olt.
Tööstussektor annab ligi kolmveerandi kogu Eesti ekspordist ehk suure osa riiki sisse tulevast rahast. Üks mu kolleegidest ütles viimase suurema majanduskriisi järel tabavalt: „Eesti majandus jäi rippuma töötleva tööstuse nagi otsa.“ See tähendab, et tööstuse edu või ebaedu mõjutab oluliselt, milline on meie elustandard ja majanduse käekäik.
Ettevõtjate valmidus ja ambitsioon investeerida on olnud läbi aastate väga hea: 60-70 protsendi investeeringute eesmärgiks on olnud suurem efektiivsus ja mahtude kasv, mis tähendab, et ühe ühiku tootmiseks kulutatakse vähem raha ja seeläbi suurendatakse lisandväärtust.
Palkade kasv koos töökäte vähenemisega on kindlasti üks peamisi vedureid, miks on tugevalt investeeritud efektiivsusesse. 2017. aasta statistika kohaselt on tootmismahud kõigi aegade rekordtasemetel. Investeeringud kaasaegsetesse tehnoloogiatesse ja digitaliseerimisse on seda võimaldanud. Mõistagi on see jätkuv tegevus, iga investeeringuga käib kaasas tasuvusanalüüs ja teatud investeeringute jaoks ei ole õige aeg veel kätte jõudnud.
Kui efektiivse seadme ostmine on paljudele arusaa.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kuidas suurendada lisandväärtust?
Tööstuspoliitika roheline raamat sõnastab sektori eesmärgiks kasvatada aastaks 2030 tööstussektori lisandväärtus Euroopa Liidu keskmisele tasemele. Eesmärgi saavutamiseks ei piisa vaid efektiivsuse kasvatamisest, vaid ettevõtetel tuleb üha enam investeerida arendustegevusse ja tõhustada koostöömudeleid, kirjutab Swedbanki toiduainetööstuse sektorijuht Oliver Olt.
Tööstussektor annab ligi kolmveerandi kogu Eesti ekspordist ehk suure osa riiki sisse tulevast rahast. Üks mu kolleegidest ütles viimase suurema majanduskriisi järel tabavalt: „Eesti majandus jäi rippuma töötleva tööstuse nagi otsa.“ See tähendab, et tööstuse edu või ebaedu mõjutab oluliselt, milline on meie elustandard ja majanduse käekäik.
Ettevõtjate valmidus ja ambitsioon investeerida on olnud läbi aastate väga hea: 60-70 protsendi investeeringute eesmärgiks on olnud suurem efektiivsus ja mahtude kasv, mis tähendab, et ühe ühiku tootmiseks kulutatakse vähem raha ja seeläbi suurendatakse lisandväärtust.
Palkade kasv koos töökäte vähenemisega on kindlasti üks peamisi vedureid, miks on tugevalt investeeritud efektiivsusesse. 2017. aasta statistika kohaselt on tootmismahud kõigi aegade rekordtasemetel. Investeeringud kaasaegsetesse tehnoloogiatesse ja digitaliseerimisse on seda võimaldanud. Mõistagi on see jätkuv tegevus, iga investeeringuga käib kaasas tasuvusanalüüs ja teatud investeeringute jaoks ei ole õige aeg veel kätte jõudnud.
Kui efektiivse seadme ostmine on paljudele arusaa.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on industrial policy and economic growth, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The language and content are more suited for a business or economic audience. The text lacks coherence and clarity for a younger audience, and there are no educational concepts or exercises presented.

Educational score: 1