Sel reedel Sirbis rahvusülene ajalugu, Sirbi vahel Diplomaatia nr 8
LINDA KALJUNDI: Mis on rahvusülene ajalugu? Intervjuu Karsten Brüggemanni ja Ulrike Plathiga
Ulrike Plath ja Karsten Brüggemann on Saksa päritolu ajaloolased, kes töötavad juba pikemat aega Eestis. Praegu on mõlemad ametis professorina Tallinna ülikoolis. Sellest, miks nad hakkasid tegelema Eesti ja Balti ajalooga, on kumbki varasemalt juba juttu teinud. Mõlemat eristab ka püüdlus käsitleda siinset ajalugu rahvusülesest perspektiivist. Ehkki Eestis ei ole sellel teemal kuigi palju arutletud, on rahvusülene ajalugu ilma teinud juba 1990. aastatest alates. Toona kerkis see esile seoses maailmapoliitikas toimunud suurte muutustega, nagu NSV Liidu lagunemine, külma sõja lõppemine ja globaliseerumise kiirenemine. Ometi näib rahvusülene perspektiiv sama vajalik ka tänapäeval, kui probleemid on üha globaalsemad, aga samal ajal koguvad populaarsust üleskutsed kapselduda uuesti rahvusluse ja rahvusriigi seinte vahele.
KARSTEN BRÜGGEMANN: Ärgates sündimise lugu
Mart Laar, Rahvuse sünd. Toimetajad Tuuli Kaalep, Karin Kastehein, Toivo Sikka. Kaane kujundanud Jane Liiv. ERM, 2016. 408 lk.
Mart Laari „Rahvuse sünd“ on autori üle kümne aasta tagasi ilmunud doktoritöö „Äratajad“ rahvaväljaanne. Selleks et ühe rahvuse lugu oleks „tavalugejale loetavam“, on seekord ära jäetud kõik teoreetilised arutluskäigud ja allmärkused. Neid, kes akadeemilisest pagasist puudust tunnevad, kutsutakse osa saama Laari dissertatsioonist. Selleg.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Sel reedel Sirbis rahvusülene ajalugu, Sirbi vahel Diplomaatia nr 8
LINDA KALJUNDI: Mis on rahvusülene ajalugu? Intervjuu Karsten Brüggemanni ja Ulrike Plathiga
Ulrike Plath ja Karsten Brüggemann on Saksa päritolu ajaloolased, kes töötavad juba pikemat aega Eestis. Praegu on mõlemad ametis professorina Tallinna ülikoolis. Sellest, miks nad hakkasid tegelema Eesti ja Balti ajalooga, on kumbki varasemalt juba juttu teinud. Mõlemat eristab ka püüdlus käsitleda siinset ajalugu rahvusülesest perspektiivist. Ehkki Eestis ei ole sellel teemal kuigi palju arutletud, on rahvusülene ajalugu ilma teinud juba 1990. aastatest alates. Toona kerkis see esile seoses maailmapoliitikas toimunud suurte muutustega, nagu NSV Liidu lagunemine, külma sõja lõppemine ja globaliseerumise kiirenemine. Ometi näib rahvusülene perspektiiv sama vajalik ka tänapäeval, kui probleemid on üha globaalsemad, aga samal ajal koguvad populaarsust üleskutsed kapselduda uuesti rahvusluse ja rahvusriigi seinte vahele.
KARSTEN BRÜGGEMANN: Ärgates sündimise lugu
Mart Laar, Rahvuse sünd. Toimetajad Tuuli Kaalep, Karin Kastehein, Toivo Sikka. Kaane kujundanud Jane Liiv. ERM, 2016. 408 lk.
Mart Laari „Rahvuse sünd“ on autori üle kümne aasta tagasi ilmunud doktoritöö „Äratajad“ rahvaväljaanne. Selleks et ühe rahvuse lugu oleks „tavalugejale loetavam“, on seekord ära jäetud kõik teoreetilised arutluskäigud ja allmärkused. Neid, kes akadeemilisest pagasist puudust tunnevad, kutsutakse osa saama Laari dissertatsioonist. Selleg.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on historical topics and introduces key concepts relevant to school curricula, but it is not comprehensive and includes some extraneous information. The writing style is coherent, but the content may be too complex for primary school students. It lacks exercises and solutions, making it less suitable for structured learning.

Educational score: 3