POOLA-ROOTSI SÕJAD
1600 a. jõudsid kuningas Sigismund III ja hertsog Karli vahelised pinged vaenutegevuseni. Esimesed lahingud peeti Soomes ja Rootsis ning siis kandus sõda Eestisse. Esialgu oli tegu Rootsi siseasjaga, kuid see muutus, kui Sigismund III andis poola magnaatidele lubaduse võidu korral liita Eestimaa Poola külge. See viis sõjani Poola ja Rootsi vahel. Sigismund III tagandati Rootsi troonilt ja kuningaks sai Karl IX. Liivimaa (siinkohal tähendab see Vana-Liivimaa keskosa) aadlikud olid rootsisõbralikud, mida kasutas ära Karl IX. 1600 a. alustas ta pealetungi ja hõivas Pärnu, Viljandi, Põltsamaa ja mitmeid teisi kindluspunkte. Aasta lõpus alustas ta Tartu pommitamist ja see lõppes suhteliselt kiiresti Tartumaa aadlike üleminekuga Rootsi poolele ning linn loovutati Karlile.
Ülejäänud Liivimaa langes rootslaste kätte ilma võitluseta, kuid rootslased said rängalt lüüa Koknese linna vallutades. Pärast seda algas poolakate vastupealetung Eesti südamesse. 1602 a. vallutati Viljandi, Paide ja alustati Tartu piiramist. Tartu alistus 1603 a.
1601-1603 a tabasid lisaks sõjategevusele maad ikaldus, nälg ja katk. Suremine oli massiline ja Eesti võis kaotada 9/10 kogu rahvaarvust. 1620ndatel oli eesti talurahva suuruseks kuni 100 000 inimest.
1604 a. astusid rootlased Mäos vastu poola ratsaväele, kus nad said lüüa. 1605 a. toimus Riia lähedal Salaspilsi ehk Kirchholmi lahing, milles Poola ratsavägi purustas Rootsi väe. Sõjategevus Eestis ja Lätis jätkus vahelduva eduga kuni 16.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: POOLA-ROOTSI SÕJAD
1600 a. jõudsid kuningas Sigismund III ja hertsog Karli vahelised pinged vaenutegevuseni. Esimesed lahingud peeti Soomes ja Rootsis ning siis kandus sõda Eestisse. Esialgu oli tegu Rootsi siseasjaga, kuid see muutus, kui Sigismund III andis poola magnaatidele lubaduse võidu korral liita Eestimaa Poola külge. See viis sõjani Poola ja Rootsi vahel. Sigismund III tagandati Rootsi troonilt ja kuningaks sai Karl IX. Liivimaa (siinkohal tähendab see Vana-Liivimaa keskosa) aadlikud olid rootsisõbralikud, mida kasutas ära Karl IX. 1600 a. alustas ta pealetungi ja hõivas Pärnu, Viljandi, Põltsamaa ja mitmeid teisi kindluspunkte. Aasta lõpus alustas ta Tartu pommitamist ja see lõppes suhteliselt kiiresti Tartumaa aadlike üleminekuga Rootsi poolele ning linn loovutati Karlile.
Ülejäänud Liivimaa langes rootslaste kätte ilma võitluseta, kuid rootslased said rängalt lüüa Koknese linna vallutades. Pärast seda algas poolakate vastupealetung Eesti südamesse. 1602 a. vallutati Viljandi, Paide ja alustati Tartu piiramist. Tartu alistus 1603 a.
1601-1603 a tabasid lisaks sõjategevusele maad ikaldus, nälg ja katk. Suremine oli massiline ja Eesti võis kaotada 9/10 kogu rahvaarvust. 1620ndatel oli eesti talurahva suuruseks kuni 100 000 inimest.
1604 a. astusid rootlased Mäos vastu poola ratsaväele, kus nad said lüüa. 1605 a. toimus Riia lähedal Salaspilsi ehk Kirchholmi lahing, milles Poola ratsavägi purustas Rootsi väe. Sõjategevus Eestis ja Lätis jätkus vahelduva eduga kuni 16.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about the Poola-Rootsi sõjad, relevant to educational topics. It introduces key concepts and is coherent, although it may not be comprehensive and includes some complex content. The writing style is consistent, but the subject matter might be more suitable for higher grade levels due to its complexity.

Educational score: 3