Tants dividendide ja sotsiaalmaksu ümber käib juba üle kümne aasta, selgemat regulatsiooni aga ei ole.
Eestis on järjest rohkem ettevõtjaid, kes eelistavad maksude optimeerimiseks võtta oma tasu välja mitte palga, vaid dividendina. Eelmisel aastal oli alampalka või alla selle teenivate juhatuse liikmete keskmine tegelik sissetulek üle 5000 euro kuus. Selliseid firmajuhte oli mullu 1430 ning see arv on viimastel aastatel jõudsalt kasvanud. Kuna dividendide pealt ei maksta sotsiaalmaksu ega pensionikindlustusmakseid, on siin probleemiks eelkõige riigil saamata jääv maksutulu.
Äripäeva toimetuse hinnangul on riigiametnikest silmakirjalik rääkida ausast palgamaksmisest ja rõhuda ettevõtjate eetilisusele ning jätta samal ajal pikkade aastate vältel see kõigile teada probleem seadusliku lahenduseta.
Habemega lugu
Tants dividendide ja sotsiaalmaksu ümber on käinud juba üle kümne aasta. Maksu- ja tolliameti hinnangul on dividendi teatud juhtudel võimalik käsitleda juhatuse liikme tasuna. 2009. aasta kohtuotsuse järgi on selleks vajalik aga täpsem regulatsioon, mida pole senini sündinud.
Mõni aasta tagasi meediasse paiskunud OÜtamiste valguses nentis ka toonane maksu- ja tolliameti juht Marek Helm, et ega ettevõtteid selleks looda, et makse maksta. Kui ettevõtja on taiplik ja leiab viise, kuidas maksude maksmisest hoiduda nii, et juriidiliselt on kõik korras, seadusega pahuksis ei olda, siis mida tohib talle ette heita? Maksude laekumine sõltub Helmi sõnul ikkagi maksukultuurist ja õi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tants dividendide ja sotsiaalmaksu ümber käib juba üle kümne aasta, selgemat regulatsiooni aga ei ole.
Eestis on järjest rohkem ettevõtjaid, kes eelistavad maksude optimeerimiseks võtta oma tasu välja mitte palga, vaid dividendina. Eelmisel aastal oli alampalka või alla selle teenivate juhatuse liikmete keskmine tegelik sissetulek üle 5000 euro kuus. Selliseid firmajuhte oli mullu 1430 ning see arv on viimastel aastatel jõudsalt kasvanud. Kuna dividendide pealt ei maksta sotsiaalmaksu ega pensionikindlustusmakseid, on siin probleemiks eelkõige riigil saamata jääv maksutulu.
Äripäeva toimetuse hinnangul on riigiametnikest silmakirjalik rääkida ausast palgamaksmisest ja rõhuda ettevõtjate eetilisusele ning jätta samal ajal pikkade aastate vältel see kõigile teada probleem seadusliku lahenduseta.
Habemega lugu
Tants dividendide ja sotsiaalmaksu ümber on käinud juba üle kümne aasta. Maksu- ja tolliameti hinnangul on dividendi teatud juhtudel võimalik käsitleda juhatuse liikme tasuna. 2009. aasta kohtuotsuse järgi on selleks vajalik aga täpsem regulatsioon, mida pole senini sündinud.
Mõni aasta tagasi meediasse paiskunud OÜtamiste valguses nentis ka toonane maksu- ja tolliameti juht Marek Helm, et ega ettevõtteid selleks looda, et makse maksta. Kui ettevõtja on taiplik ja leiab viise, kuidas maksude maksmisest hoiduda nii, et juriidiliselt on kõik korras, seadusega pahuksis ei olda, siis mida tohib talle ette heita? Maksude laekumine sõltub Helmi sõnul ikkagi maksukultuurist ja õi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses tax optimization and dividend policies in Estonia, but it lacks coherence and relevance to educational standards for primary or grade school levels. The content is more suited for a financial or economic discussion, with complex concepts and no clear educational structure. 

Educational score: 1