Eesti Maaülikooli taimefüsioloogia professor Ülo Niinemets uurib taimede stressihormoone ja on veendunud, et kui taimede kohanemisvõime lisada kliimamudelitesse, muutuksid need täna kasutatavatest oluliselt täpsemaks. Kümmekond aastat tagasi väitis ajakiri Nature, et tänaseks päevaks on Amazonase vihmametsade asemele tekkimas kõrbed. Niinemetsa sõnul on see vaid üheks näiteks kliimamudelitest, kus biosfääriga veel piisavalt ei arvestata.
Stressihormoonid aitavad taimedel kohaneda, kuid on omal moel ka taimeriigi keeleks. Kui röövik asub tammelehte krõmpsutama, annab puu oma liigikaaslastele vaenlasest teada ja teised muudavad oma lehed kas kibedaks või kutsuvad kohale kiletiivalised, kes oma munad ründajasse munevad. “Püramiid” on külas Keskkonnamuutuste kohanemise tippkeskusel ja käib ära ka Järvselja vabaõhu katselaboris, kus on loodud omalaadne süsteem puude niisutamiseks, et uurida, mis juhtub meie metsadega, kui kliima Eestis niiskemaks peaks muutuma.
Kliimamudelid ja taimede stressErinevad kliimamudelid ennustavad erinevat tulevikku- kuidas erinevaid kliimamudeleid testida ja tõele lähemale jõuda? Ülo Niinemetsa sõnul mängib kliima kujunemisel suurt rolli taimestik. Stressis taim on võimeline end kokku võtma ning ellujäämise korral võib saada temast kliima muutja ning see aspekt tuleks lisada ka kliimamudelitesse. Kõrge reaktsioonivõimega lenduvaid süsinikuühendeid tootes, aitavad taimed tegelikult inimesest mitu korda rohkem kaasa niinimetatud halva osooni tekkele. Kus.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti Maaülikooli taimefüsioloogia professor Ülo Niinemets uurib taimede stressihormoone ja on veendunud, et kui taimede kohanemisvõime lisada kliimamudelitesse, muutuksid need täna kasutatavatest oluliselt täpsemaks. Kümmekond aastat tagasi väitis ajakiri Nature, et tänaseks päevaks on Amazonase vihmametsade asemele tekkimas kõrbed. Niinemetsa sõnul on see vaid üheks näiteks kliimamudelitest, kus biosfääriga veel piisavalt ei arvestata.
Stressihormoonid aitavad taimedel kohaneda, kuid on omal moel ka taimeriigi keeleks. Kui röövik asub tammelehte krõmpsutama, annab puu oma liigikaaslastele vaenlasest teada ja teised muudavad oma lehed kas kibedaks või kutsuvad kohale kiletiivalised, kes oma munad ründajasse munevad. “Püramiid” on külas Keskkonnamuutuste kohanemise tippkeskusel ja käib ära ka Järvselja vabaõhu katselaboris, kus on loodud omalaadne süsteem puude niisutamiseks, et uurida, mis juhtub meie metsadega, kui kliima Eestis niiskemaks peaks muutuma.
Kliimamudelid ja taimede stressErinevad kliimamudelid ennustavad erinevat tulevikku- kuidas erinevaid kliimamudeleid testida ja tõele lähemale jõuda? Ülo Niinemetsa sõnul mängib kliima kujunemisel suurt rolli taimestik. Stressis taim on võimeline end kokku võtma ning ellujäämise korral võib saada temast kliima muutja ning see aspekt tuleks lisada ka kliimamudelitesse. Kõrge reaktsioonivõimega lenduvaid süsinikuühendeid tootes, aitavad taimed tegelikult inimesest mitu korda rohkem kaasa niinimetatud halva osooni tekkele. Kus.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on plant physiology and climate models, but it lacks coherence and clarity for educational purposes. While it introduces relevant concepts, the writing style is not consistent, and the content is not comprehensive or well-organized for structured learning. The extract seems to mix educational content with research-oriented information, making it more suitable for advanced learners rather than primary or grade school students.

Educational score: 2