Valitsus otsustas saata Riigikogule ettepanekud seadusemuudatusteks, mis reguleerivad tööjõu sissetoomist kolmandatest riikidest. Kvalifitseeritud tööjõu puudusest on saanud viimase aasta jooksul Eesti majandusarengu üks suurimaid takistusi.
Probleemi olemus
- Alates 2001. aastast on IMD maailma riikide konkurentsivõime analüüs näidanud, et Eesti majandusarengu suurim pidur on oskustöötajate puudus. Olukord ei ole aastatega paranenud, vaid halvenenud.
- Eesti elanikkond väheneb kiiresti. Eriti kiiresti väheneb töötajaskond ja samal ajal kasvab eakate arv. Eurostati andmetel jääb Eestis 2018 juba 14 tuhat inimest tööjõuturult puudu. Tegemist on protsessidega, millele oleme aastaid valitsuse tähelepanu juhtinud ja mis seni ei ole lahendust leidnud.
- Soovimatus probleemile lahendust leida pärsib Eesti ettevõtete innovatsioonivõimekust, halvates meie konkurentsivõimet pikaajaliselt, aga samuti paneb Eesti riigieelarve väga keerulisse seisu isegi siis, kui üldjoontes majandus kenasti areneb. Nagu kirjutab Statistikaameti majandusteadlane Velda Buldas, „meie tulevik on kelgumäe moodi – istu aga saanile ja tee pikk ja kena liug… Seal oru põhjas, umbes 2040. aasta juures paistab iga-aastane kolme miljardi euro suurune miinus. Kahju küll, aga kui me midagi ei muuda, ootab meid liug riigi pankroti poole.”
Niisiis, kvalifitseeritud tööjõu puudus on Eesti arengu pidur nr.1.
Oleme seisukohal, et tööjõu küsimuse lahendamist tuleb vaadelda kahes mõõtmes – eraldi pikemas ja lühemas perspekt.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Valitsus otsustas saata Riigikogule ettepanekud seadusemuudatusteks, mis reguleerivad tööjõu sissetoomist kolmandatest riikidest. Kvalifitseeritud tööjõu puudusest on saanud viimase aasta jooksul Eesti majandusarengu üks suurimaid takistusi.
Probleemi olemus
- Alates 2001. aastast on IMD maailma riikide konkurentsivõime analüüs näidanud, et Eesti majandusarengu suurim pidur on oskustöötajate puudus. Olukord ei ole aastatega paranenud, vaid halvenenud.
- Eesti elanikkond väheneb kiiresti. Eriti kiiresti väheneb töötajaskond ja samal ajal kasvab eakate arv. Eurostati andmetel jääb Eestis 2018 juba 14 tuhat inimest tööjõuturult puudu. Tegemist on protsessidega, millele oleme aastaid valitsuse tähelepanu juhtinud ja mis seni ei ole lahendust leidnud.
- Soovimatus probleemile lahendust leida pärsib Eesti ettevõtete innovatsioonivõimekust, halvates meie konkurentsivõimet pikaajaliselt, aga samuti paneb Eesti riigieelarve väga keerulisse seisu isegi siis, kui üldjoontes majandus kenasti areneb. Nagu kirjutab Statistikaameti majandusteadlane Velda Buldas, „meie tulevik on kelgumäe moodi – istu aga saanile ja tee pikk ja kena liug… Seal oru põhjas, umbes 2040. aasta juures paistab iga-aastane kolme miljardi euro suurune miinus. Kahju küll, aga kui me midagi ei muuda, ootab meid liug riigi pankroti poole.”
Niisiis, kvalifitseeritud tööjõu puudus on Eesti arengu pidur nr.1.
Oleme seisukohal, et tööjõu küsimuse lahendamist tuleb vaadelda kahes mõõtmes – eraldi pikemas ja lühemas perspekt.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information relevant to primary or grade school topics, instead focusing on complex economic issues in Estonia. It doesn't align with educational standards, lacks coherence for young learners, and includes advanced concepts. 

Educational score: 0