Riigikogu aseesimees Laine Randjärv avas täna Toompea lossis näituse „85 aastat juudi kultuurautonoomiat Eestis“.
1926. aasta 6. juuni kujunes Eesti juutkonna elus tähtsaks päevaks – vastvalitud juudi kultuurnõukogu kuulutas välja juudi kultuurautonoomia Eestis, mille aluseks oli 21. veebruaril 1925. aastal Riigikogu pool vastu võetud kultuurautonoomia seadus.
Randjärv sõnas, et juudi kogukond Eestis on olnud läbi aegade üks tugevamaid ja juudi kultuurautonoomia loomine 1926. aastal tõestab seda kõige paremini. „ Juudi kogukond on suutnud luua terve rea asutusi: kooli, sünagoogi, muuseumi. Selle taga on suur töö ja suur tahe oma kultuuri, usku, traditsioone ja keelt õpetada oma lastele ja tutvustada teistele. Juudi kogukonna liikmed on rikastanud Eesti ühiskonda ja kultuurilugu läbi aegade ning nende inimliku hoolivuse ja ühtehoidmise traditsioon väärib järgimist. Juudi kogukonna ajalugu on osa Eesti ajaloost,“ lisas Randjärv.
Eesti juudi kogukonna esimees Alla Jakobson rõhutas, et Eesti oli ainus riik, kus seadusandlikus korras kehtestati vähemusrahvaste kultuurautonoomia. Tänutäheks selle eest kanti Eesti Vabariigi nimi 1. aprillil 1927. aastal Juudi Rahvusfondi Kuldsesse Raamatusse. Kultuurautonoomia nähtus on unikaalne mitte ainult Eestis, vaid terve maailma mastaabis. Midagi samast pole loodud ei Baltikumis ega Ida- ja Lääne-Euroopa riikides.
Näituse idee autor on Eesti Juudi Muuseum ja selle korraldas Eesti juudi kogukond.
Riigikogu pressitalitus.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Riigikogu aseesimees Laine Randjärv avas täna Toompea lossis näituse „85 aastat juudi kultuurautonoomiat Eestis“.
1926. aasta 6. juuni kujunes Eesti juutkonna elus tähtsaks päevaks – vastvalitud juudi kultuurnõukogu kuulutas välja juudi kultuurautonoomia Eestis, mille aluseks oli 21. veebruaril 1925. aastal Riigikogu pool vastu võetud kultuurautonoomia seadus.
Randjärv sõnas, et juudi kogukond Eestis on olnud läbi aegade üks tugevamaid ja juudi kultuurautonoomia loomine 1926. aastal tõestab seda kõige paremini. „ Juudi kogukond on suutnud luua terve rea asutusi: kooli, sünagoogi, muuseumi. Selle taga on suur töö ja suur tahe oma kultuuri, usku, traditsioone ja keelt õpetada oma lastele ja tutvustada teistele. Juudi kogukonna liikmed on rikastanud Eesti ühiskonda ja kultuurilugu läbi aegade ning nende inimliku hoolivuse ja ühtehoidmise traditsioon väärib järgimist. Juudi kogukonna ajalugu on osa Eesti ajaloost,“ lisas Randjärv.
Eesti juudi kogukonna esimees Alla Jakobson rõhutas, et Eesti oli ainus riik, kus seadusandlikus korras kehtestati vähemusrahvaste kultuurautonoomia. Tänutäheks selle eest kanti Eesti Vabariigi nimi 1. aprillil 1927. aastal Juudi Rahvusfondi Kuldsesse Raamatusse. Kultuurautonoomia nähtus on unikaalne mitte ainult Eestis, vaid terve maailma mastaabis. Midagi samast pole loodud ei Baltikumis ega Ida- ja Lääne-Euroopa riikides.
Näituse idee autor on Eesti Juudi Muuseum ja selle korraldas Eesti juudi kogukond.
Riigikogu pressitalitus.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides historical information about Jewish cultural autonomy in Estonia, which could be relevant to educational topics. However, it lacks coherence and clarity, making it less suitable for structured learning. The content is more focused on a specific event and cultural context, rather than introducing key concepts or providing substantial educational content.

Educational score: 2