Tartu Ülikooli õigushariduse alarahastuse debatis on kõlanud väited, justkui peaks erasektor õigusõppele rahaliselt õla alla panema. See on läbinisti vale lähenemine. Kui riigil koolitustellijana ei ole raha juurde panna, tuleb taastada osaliselt tasuline kõrgharidus.
Hannes Vallikivi: erasektor ei pea kõrgharidust kinni maksma
Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe mureartiklis oli kõik õige peale väite, et avaliku ja erasektori juristide palgad erinevad drastiliselt. Julgen väita, et kõrgkvalifikatsiooni nõudvate avaliku sektori juristide, eriti kohtunike ja prokuröride palgad on lõviosa advokaatide sissetulekuga võrreldes väga konkurentsivõimelised.
Õige on riigikohtu esimehe osundus, et õigusteaduskonna õppejõudude palk on häbematult madal. Näiteks jääb dotsendi palk alla alles ametit õppiva noore advokaadi sissetulekule. Erinevalt enamikust muudest ülikoolis õpetatavatest teadustest on õigusteadust keeruline, kui mitte võimatu finantseerida grantide jm sihttoetustega. Õigus on väga praktiline aine ja väga ühe riigi keskne. Rahvusvahelises õiguses või IT-õiguses oleme ehk suutelised midagi grandiväärilist uurima, aga meil on tarvis häid ja motiveeritud õppejõude põhiainetesse, mille hea tundmiseta ei tohiks ülikoolist väljuda ükski jurist.
Advokatuur panustab juba praegu oluliselt õigusharidusse. Advokaadibürood pakuvad tudengitele praktikavõimalust ja toetavad rahaliselt üliõpilaste harjutuskohtuid, suvekoole ja muid tegevusi. Olulisemgi veel on advokaadibüroodes toimuv kraadi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tartu Ülikooli õigushariduse alarahastuse debatis on kõlanud väited, justkui peaks erasektor õigusõppele rahaliselt õla alla panema. See on läbinisti vale lähenemine. Kui riigil koolitustellijana ei ole raha juurde panna, tuleb taastada osaliselt tasuline kõrgharidus.
Hannes Vallikivi: erasektor ei pea kõrgharidust kinni maksma
Riigikohtu esimehe Priit Pikamäe mureartiklis oli kõik õige peale väite, et avaliku ja erasektori juristide palgad erinevad drastiliselt. Julgen väita, et kõrgkvalifikatsiooni nõudvate avaliku sektori juristide, eriti kohtunike ja prokuröride palgad on lõviosa advokaatide sissetulekuga võrreldes väga konkurentsivõimelised.
Õige on riigikohtu esimehe osundus, et õigusteaduskonna õppejõudude palk on häbematult madal. Näiteks jääb dotsendi palk alla alles ametit õppiva noore advokaadi sissetulekule. Erinevalt enamikust muudest ülikoolis õpetatavatest teadustest on õigusteadust keeruline, kui mitte võimatu finantseerida grantide jm sihttoetustega. Õigus on väga praktiline aine ja väga ühe riigi keskne. Rahvusvahelises õiguses või IT-õiguses oleme ehk suutelised midagi grandiväärilist uurima, aga meil on tarvis häid ja motiveeritud õppejõude põhiainetesse, mille hea tundmiseta ei tohiks ülikoolist väljuda ükski jurist.
Advokatuur panustab juba praegu oluliselt õigusharidusse. Advokaadibürood pakuvad tudengitele praktikavõimalust ja toetavad rahaliselt üliõpilaste harjutuskohtuid, suvekoole ja muid tegevusi. Olulisemgi veel on advokaadibüroodes toimuv kraadi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on a debate about funding for legal education in Estonia. It does not introduce key concepts or offer coherent educational content suitable for primary or grade school levels.

Educational score: 0