Eesti loomastik – A variant
1. Iseloomusta eesti roomajatefauna olukord liikide seisundi, ohustatuse ja arvukuse
seisukohast
2. Nim. Vähemalt 2 imetajat, kellel esineb latentne periood munaraku arengus ning
selgita mis see on
3. Milline oli läänemere esimene soolase veega periood ja mis selle kliimaperioodi
jooksul elustikus muutus.
4. Koerlased – süstemaatiline kuuluvus, liigid eestis ja nende ühised bioloogilised ja
ökoloogilised tunnused (sigimine, toitumine, elupaigavalik)
5. Atlantiline kliimaperiood – kliimaperioodi peamised isel. Jooned ning fauna muutused
sel perioodil.
6. Nim. 2 eesti elustiku uurimiseks kasutusel olnud meetodit, selgita mõlema põhimõtet
ja nim. 1 olulisem teadlane.
7. Nim. 2 ornitofaunilist kompleksi ning nim linnuliike, kes sinna kuuluvad
8. Vali mõni eestisse introdutseeritud imetajaliik ning arutle liigibioloogia ja ökoloogia
põhitahke silmas pidades, kuidas peaks liigiga meie looduses käituma (arvukus
miinimumi viia, stabiilsena hoida, kaitsta jne)
9. Millised on eesti veekogude linnustiku peamiselt muutvad/ ohustavad tegurid?
10. Eesti kärnkonnaliigid: levik, ohustatus, bioloogia
1. Eestis elab üksnes 5 liiki roomajaid. Kõige arvukamad Eesti roomajad on arusisalik
ja harilik rästik. Nastikut kohtame peamiselt saartel ja rannikualadel. Haruldane pole
Eestis ka vaskuss. Roomajate arvukus on otseses sõltuvuses inimtegevusest. Varjatud
eluviisiga roomajad leiavad üha vähem inimtegevusest puutumata maastikke.
Ühelaadsed kultuurmaastikud vähendavad r.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Eesti loomastik – A variant
1. Iseloomusta eesti roomajatefauna olukord liikide seisundi, ohustatuse ja arvukuse
seisukohast
2. Nim. Vähemalt 2 imetajat, kellel esineb latentne periood munaraku arengus ning
selgita mis see on
3. Milline oli läänemere esimene soolase veega periood ja mis selle kliimaperioodi
jooksul elustikus muutus.
4. Koerlased – süstemaatiline kuuluvus, liigid eestis ja nende ühised bioloogilised ja
ökoloogilised tunnused (sigimine, toitumine, elupaigavalik)
5. Atlantiline kliimaperiood – kliimaperioodi peamised isel. Jooned ning fauna muutused
sel perioodil.
6. Nim. 2 eesti elustiku uurimiseks kasutusel olnud meetodit, selgita mõlema põhimõtet
ja nim. 1 olulisem teadlane.
7. Nim. 2 ornitofaunilist kompleksi ning nim linnuliike, kes sinna kuuluvad
8. Vali mõni eestisse introdutseeritud imetajaliik ning arutle liigibioloogia ja ökoloogia
põhitahke silmas pidades, kuidas peaks liigiga meie looduses käituma (arvukus
miinimumi viia, stabiilsena hoida, kaitsta jne)
9. Millised on eesti veekogude linnustiku peamiselt muutvad/ ohustavad tegurid?
10. Eesti kärnkonnaliigid: levik, ohustatus, bioloogia
1. Eestis elab üksnes 5 liiki roomajaid. Kõige arvukamad Eesti roomajad on arusisalik
ja harilik rästik. Nastikut kohtame peamiselt saartel ja rannikualadel. Haruldane pole
Eestis ka vaskuss. Roomajate arvukus on otseses sõltuvuses inimtegevusest. Varjatud
eluviisiga roomajad leiavad üha vähem inimtegevusest puutumata maastikke.
Ühelaadsed kultuurmaastikud vähendavad r.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides relevant information on Estonian wildlife, including fauna, climate, and ecology. It introduces key concepts and addresses educational topics, but the content is mostly in Estonian and assumes prior knowledge. The text is coherent and suitable for learning, but its complexity and language may limit its use for primary school levels.

Educational score: 4