Kaarel Tarand: kultuuriinstitutsioonide ülesehitus on stagneerunud
Kolmapäevast pühapäevani kestvas Metsaülikoolis arutati kultuuri loojate teemal, mille avas oma sõnavõtuga pika ajakirjanikukogemusega Kaarel Tarand, kes kritiseeris teravalt Eesti kultuuriinstitutsioonide stagneerunud ülesehitust ja riikliku rahastamise vorme.
"See ajalooline organisatsioonide komplekt, mis meil kultuurivaldkonnas tegutseb, ei ole muutunud ühiskonnakorraldusega sugugi parimas kooskõlas," rääkis Tarand. "Arutelu, kuidas seda paremini korraldada, peaks ühiskonnas avalikult pidama. Kui olen püüdnud seda küsimust vestluseks arendada, saan vastuseks, et pole vaja, me ei hakka tänast olukorda kõigutama."
Tarand nentis, et suurimad kultuuriinstitutsioonid Eestis on avalikud asutused – Rahvusringhääling, Rahvusraamatukogu, Rahvusooper jt. "Avalik-õigusliku institutsiooni staatus on selgelt mugavaim, kuna toob kaasa lihtsa viisi riigi rahakotist tuge saada," rääkis ta. "Nii ihalevad mitmed täna mitte selles staatuses olevad organisatsioonid samuti avalik-õiguslikku seisundit. Hallatavate riigiasutuste olukord on ebaselgem ja ehkki nende töötajatel on õiguslikud garantiid, kaotavad nad aina enam õigusi ministeeriumile, eriti selles osas, mis puudutab majanduslikku otsustusõigust ja -vabadust. Näiteks on lähiajal plaan muuseumid raamatupidamisest vabastada." Lisaks on Eesti kultuurimaastikul olemas mittetulundusühingud ja kasumit taotlevad ühingud. "Samas elatuvad ka Eesti mittetulundusühendused peamise.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kaarel Tarand: kultuuriinstitutsioonide ülesehitus on stagneerunud
Kolmapäevast pühapäevani kestvas Metsaülikoolis arutati kultuuri loojate teemal, mille avas oma sõnavõtuga pika ajakirjanikukogemusega Kaarel Tarand, kes kritiseeris teravalt Eesti kultuuriinstitutsioonide stagneerunud ülesehitust ja riikliku rahastamise vorme.
"See ajalooline organisatsioonide komplekt, mis meil kultuurivaldkonnas tegutseb, ei ole muutunud ühiskonnakorraldusega sugugi parimas kooskõlas," rääkis Tarand. "Arutelu, kuidas seda paremini korraldada, peaks ühiskonnas avalikult pidama. Kui olen püüdnud seda küsimust vestluseks arendada, saan vastuseks, et pole vaja, me ei hakka tänast olukorda kõigutama."
Tarand nentis, et suurimad kultuuriinstitutsioonid Eestis on avalikud asutused – Rahvusringhääling, Rahvusraamatukogu, Rahvusooper jt. "Avalik-õigusliku institutsiooni staatus on selgelt mugavaim, kuna toob kaasa lihtsa viisi riigi rahakotist tuge saada," rääkis ta. "Nii ihalevad mitmed täna mitte selles staatuses olevad organisatsioonid samuti avalik-õiguslikku seisundit. Hallatavate riigiasutuste olukord on ebaselgem ja ehkki nende töötajatel on õiguslikud garantiid, kaotavad nad aina enam õigusi ministeeriumile, eriti selles osas, mis puudutab majanduslikku otsustusõigust ja -vabadust. Näiteks on lähiajal plaan muuseumid raamatupidamisest vabastada." Lisaks on Eesti kultuurimaastikul olemas mittetulundusühingud ja kasumit taotlevad ühingud. "Samas elatuvad ka Eesti mittetulundusühendused peamise.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about cultural institutions in Estonia, but it lacks coherence and relevance to educational standards. The content is more suited for a discussion or opinion piece rather than an educational resource. The language and concepts may be too complex for primary or grade school students.

Educational score: 1