Iga Eesti kodanik on välismaalaste jaoks eestlane. Nagu kõik Prantsuse vutikoondise liikmed on meie jaoks prantslased, sõltumata nende nahavärvist või usust. Sisepoliitiliselt on aga need asjad palju keerulisemad. Tuleb tunnistada, et mitte kõik muu päritoluga Eesti kodanikud pole uuseestluse kontseptsiooniga kaasa läinud, nagu ka pole kõik põlisrahva esindajad seda veel valmis aktsepteerima.
Taasiseseisvunud Eestis välja kasvanud vähemusrahvuste põlvkond räägib küll eesti keelt siiamaani väikese aktsendiga ja kohati vigaselt, kuid samas neil on väljakujunenud meie kodanikuidentiteet. Ja selle kodanikuidentiteedi aluseks on Eesti riik, meie põhiseaduslik kord ja euroopalikud väärtused. Kokkuvõtvalt seda võibki nimetada uuseestluse kontseptsiooniks, kus eestlaseks laiemas mõttes aktsepteeritakse igaüht kes peab end Eesti rahva osaks ja jagab meiega ühiseid väärtusi.
Teine, aga sugugi mitte vähemtähtis sihtgrupp on selle kõrval etnilised eestlased võõrsil ja nende järeltulijad. Nii need, kes on sinna läinud pärast raudse eesriie langemist, kui ka need kes lahkusid Eestist okupatsiooniaastatel või enne seda. Eesti rahva väiksust silmas pidades oleks ülimalt rumal hüljata neid kaasmaalasi, kes elavad täna Austraalias, Kanadas, Venemaal või kasvõi siin üle lahe Soomes. Nende lapsed võivad rääkida oma sünniriikide keeli oluliselt paremini kui eesti keelt, või meie keelt üldse mitte osata, aga ometi me peame neid eestlasteks sest teisiti lihtsalt ei saa. Sest meid on maailmas liiga .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Iga Eesti kodanik on välismaalaste jaoks eestlane. Nagu kõik Prantsuse vutikoondise liikmed on meie jaoks prantslased, sõltumata nende nahavärvist või usust. Sisepoliitiliselt on aga need asjad palju keerulisemad. Tuleb tunnistada, et mitte kõik muu päritoluga Eesti kodanikud pole uuseestluse kontseptsiooniga kaasa läinud, nagu ka pole kõik põlisrahva esindajad seda veel valmis aktsepteerima.
Taasiseseisvunud Eestis välja kasvanud vähemusrahvuste põlvkond räägib küll eesti keelt siiamaani väikese aktsendiga ja kohati vigaselt, kuid samas neil on väljakujunenud meie kodanikuidentiteet. Ja selle kodanikuidentiteedi aluseks on Eesti riik, meie põhiseaduslik kord ja euroopalikud väärtused. Kokkuvõtvalt seda võibki nimetada uuseestluse kontseptsiooniks, kus eestlaseks laiemas mõttes aktsepteeritakse igaüht kes peab end Eesti rahva osaks ja jagab meiega ühiseid väärtusi.
Teine, aga sugugi mitte vähemtähtis sihtgrupp on selle kõrval etnilised eestlased võõrsil ja nende järeltulijad. Nii need, kes on sinna läinud pärast raudse eesriie langemist, kui ka need kes lahkusid Eestist okupatsiooniaastatel või enne seda. Eesti rahva väiksust silmas pidades oleks ülimalt rumal hüljata neid kaasmaalasi, kes elavad täna Austraalias, Kanadas, Venemaal või kasvõi siin üle lahe Soomes. Nende lapsed võivad rääkida oma sünniriikide keeli oluliselt paremini kui eesti keelt, või meie keelt üldse mitte osata, aga ometi me peame neid eestlasteks sest teisiti lihtsalt ei saa. Sest meid on maailmas liiga .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses concepts of identity and citizenship, which are relevant to educational topics, but it does so in a manner that is more suited to adult discussions of societal issues rather than structured learning for primary or grade school levels. The language and content are not tailored for young learners.

Educational score: 2