Täna möödub sada aastat Osmanite impeeriumis toime pandud armeenlaste genotsiidist. Kuidas võiksid genotsiidi mõtestada naised, olgu nad siis armeenlased või türklased?
Üks türgi sõbranna kirjutas Hillary Clintoni presidendikandidatuurile mõeldes, et küll oleks tore, kui ainuüksi vagiina olemasolu muudaks automaatselt heaks inimeseks. Naispoliitikute ajalugu – ka tema enda riigis – seda paraku ei kinnitanud. Lugesin tema postitust ja mõtlesin – tõepoolest, pisut idealistliku feministina kipun seda tõika vahel unustama.
Ja ometi tundub mulle, et teatud sotsiaalsetest oludest tingituna võib naistel olla maailma parandamisel oma tilluke roll. “Näiteid otsi kodu juurest”, võiksin leiutada kõnekäänu, sest olen pool-armeenlasena aastaid juurelnud, kuidas mõtestada genotsiidi naise perspektiivist?
Vihata või mitte vihata?
Tänu jumalale, oma kodus ei kuulnud ma kunagi ühtegi halba sõna ei türklaste ega ka ühegi teise rahvuse kohta. Ometi olin ma armeenia kogukonna liige, elanud ja õppinud Armeenias ning kuigi oma kodus mitte, siis mujalt kuulsin ma küll, et türklasi tuleb vihata ja karta. Kuni ühel hetkel aru sain, et vihkamine on väga väsitav. Ja mõttetu – sest mis kasu on sellest, kui vihata impersonaalselt kõiki konkreetse rahvuse esindajaid. See tekitas omakorda küsimuse – mis siis oleks lahendus?
Üsna peagi taipasin, et minu küsimuses pole midagi originaalset. Murdnud läbi armeenlaste ja türklaste ametlikust natsionalistlikust retoorikast, avastasin palju endasuguseid. Lahendusi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Täna möödub sada aastat Osmanite impeeriumis toime pandud armeenlaste genotsiidist. Kuidas võiksid genotsiidi mõtestada naised, olgu nad siis armeenlased või türklased?
Üks türgi sõbranna kirjutas Hillary Clintoni presidendikandidatuurile mõeldes, et küll oleks tore, kui ainuüksi vagiina olemasolu muudaks automaatselt heaks inimeseks. Naispoliitikute ajalugu – ka tema enda riigis – seda paraku ei kinnitanud. Lugesin tema postitust ja mõtlesin – tõepoolest, pisut idealistliku feministina kipun seda tõika vahel unustama.
Ja ometi tundub mulle, et teatud sotsiaalsetest oludest tingituna võib naistel olla maailma parandamisel oma tilluke roll. “Näiteid otsi kodu juurest”, võiksin leiutada kõnekäänu, sest olen pool-armeenlasena aastaid juurelnud, kuidas mõtestada genotsiidi naise perspektiivist?
Vihata või mitte vihata?
Tänu jumalale, oma kodus ei kuulnud ma kunagi ühtegi halba sõna ei türklaste ega ka ühegi teise rahvuse kohta. Ometi olin ma armeenia kogukonna liige, elanud ja õppinud Armeenias ning kuigi oma kodus mitte, siis mujalt kuulsin ma küll, et türklasi tuleb vihata ja karta. Kuni ühel hetkel aru sain, et vihkamine on väga väsitav. Ja mõttetu – sest mis kasu on sellest, kui vihata impersonaalselt kõiki konkreetse rahvuse esindajaid. See tekitas omakorda küsimuse – mis siis oleks lahendus?
Üsna peagi taipasin, et minu küsimuses pole midagi originaalset. Murdnud läbi armeenlaste ja türklaste ametlikust natsionalistlikust retoorikast, avastasin palju endasuguseid. Lahendusi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses a historical genocide from a personal perspective, touching on themes of identity, nationalism, and feminism. Although it provides some educational content, its relevance to school curricula is limited due to its focus on complex, abstract concepts and lack of clear educational structure. The writing style is coherent, but the subject matter may be too advanced for primary school students.

Educational score: 3