Read Microsoft Word - Teine.doc text version
Eesti arheoloogia, 3
Valter Lang. Pronksiaeg ja vanem rauaaeg Eestis http://www.arheo.ut.ee/EA3.htm
Asulad ja asustus nooremal pronksiajal ja vanemal rauaajal
Teine peatükk
Võrreldes neoliitikumi lõpu ja vanema pronksiajaga, on nooremast pronksiajast ja vanemast rauaajast teada tunduvalt rohkem kinnismuistiseid nende koguarv ületab juba kolme tuhande piiri. Muististe hulk on suur eeskätt kivikalmete ja lohukivide rohkearvulise esinemise tõttu, kuid nimetamisväärselt on kasvanud ka asulakohtade arv. Nii on praeguseks kogunenud andmeid ligi 130 erinevat tüüpi asulapaiga kohta, mis kuuluvad vaatlusalusesse perioodi seega kuus korda rohkem kui II aastatuhandest eKr. Asulakohad ise jagunevad oma iseloomu ja asendi põhjal kahte suurde rühma: ühed paiknevad madalamatel või kõrgematel mäenukkidel ja neid võib liigitada kas kindlustatud või lihtsalt mäeasulateks;1 koos tasasele maale rajatud ringvallidega nimetan neid allpool suletud asulateks. Teised ja neid on märksa rohkem on aga tavalised väikesed avaasulakohad tänapäevastel põllumaadel või nende läheduses. Eriti just kivikalmete, fossiilsete põldude, kindlustatud asulate ja lohukivide paiknemises ilmneb I aastatuhandel eKr suur dissonants ühelt poolt Põhja- ja Lääne-Eesti (koos saartega) ning teiselt poolt Kesk- ja Lõuna-Eesti vahel; I aastatuhande esimesel poolel pKr seesugused lahknevused kaovad. Siinkohal on kõigepealt oluline välja selgitada, kas ja millised erinevused eksisteerisi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Read Microsoft Word - Teine.doc text version
Eesti arheoloogia, 3
Valter Lang. Pronksiaeg ja vanem rauaaeg Eestis http://www.arheo.ut.ee/EA3.htm
Asulad ja asustus nooremal pronksiajal ja vanemal rauaajal
Teine peatükk
Võrreldes neoliitikumi lõpu ja vanema pronksiajaga, on nooremast pronksiajast ja vanemast rauaajast teada tunduvalt rohkem kinnismuistiseid nende koguarv ületab juba kolme tuhande piiri. Muististe hulk on suur eeskätt kivikalmete ja lohukivide rohkearvulise esinemise tõttu, kuid nimetamisväärselt on kasvanud ka asulakohtade arv. Nii on praeguseks kogunenud andmeid ligi 130 erinevat tüüpi asulapaiga kohta, mis kuuluvad vaatlusalusesse perioodi seega kuus korda rohkem kui II aastatuhandest eKr. Asulakohad ise jagunevad oma iseloomu ja asendi põhjal kahte suurde rühma: ühed paiknevad madalamatel või kõrgematel mäenukkidel ja neid võib liigitada kas kindlustatud või lihtsalt mäeasulateks;1 koos tasasele maale rajatud ringvallidega nimetan neid allpool suletud asulateks. Teised ja neid on märksa rohkem on aga tavalised väikesed avaasulakohad tänapäevastel põllumaadel või nende läheduses. Eriti just kivikalmete, fossiilsete põldude, kindlustatud asulate ja lohukivide paiknemises ilmneb I aastatuhandel eKr suur dissonants ühelt poolt Põhja- ja Lääne-Eesti (koos saartega) ning teiselt poolt Kesk- ja Lõuna-Eesti vahel; I aastatuhande esimesel poolel pKr seesugused lahknevused kaovad. Siinkohal on kõigepealt oluline välja selgitada, kas ja millised erinevused eksisteerisi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on Estonian archaeology, specifically on settlements and habitation during the Bronze and Iron Ages. It introduces key concepts and is coherent, making it suitable for educational use. However, the content may be too complex for primary school students and lacks engaging features like exercises or solutions. The writing style is formal and academic, limiting its accessibility for younger learners.

Educational score: 3