Vabadussõjalased vs erakonnademokraatia
Kahe päeva pärast toimuvad kohalikud valimised. Kahe päeva eest 80 aastat tagasi lõppes vabadussõjalaste põhiseaduse muutmise eelnõu rahvahääletus (14.–16. oktoobrini 1933). Tookord käis hääletamas 77,8% hääleõiguslikest kodanikest. Vabadussõjalaste eelnõu poolt anti 416 878 ja vastu 156 894 häält. Pätsi-Laidoneri riigipööre toimus järgmise aasta märtsis.
Ei hakka siinkohal tollase ja praeguse olukorra vahel sisulisi paralleele tõmbama, kuigi neid ikka on. Vabadussõjalaste liikumist ja 1920. aasta põhiseaduse muutmist on nimetatud suurimaks sündmuseks iseseisvunud Eesti riigi sisepoliitilises elus. Vabadussõjalased olid ilmunud Eesti poliitikamaastikule 1929.–1930. aastal. Põhiseaduse muutmise vajadus oli aga muutunud aktuaalseks juba pärast kommunistide 1924. aasta detsembrimässu, et suurendada riigi juhtimise stabiilsust. Põhiseaduse reformimise üks eesmärk oli viia sisse valitava suure võimuga presidendi amet, nagu näiteks Soomes. Põhiseaduse uuendamist pooldasid Põllumeeste Kogud (Konstantin Päts), Rahvaerakond (Jaan Tõnisson), Kristlik Rahvaerakond (Jaan Lattik), majaomanikud ja sakslastest saadikud, vastu olid sotsialistid ja kommunistid. Tööerakond ja asunikud olid kahevahel ja muutsid oma seisukohti.
Kes need vabadussõjalased õieti olid?
President Toomas Hendrik Ilves sedastas riigikogu sügisistungjärgu avamisel 2013, et riigikogul ja valitsusel ei ole lihtne rahva kasvanud ootustele vastata, „kui ühed ülistavad teoreetilist mar.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Vabadussõjalased vs erakonnademokraatia
Kahe päeva pärast toimuvad kohalikud valimised. Kahe päeva eest 80 aastat tagasi lõppes vabadussõjalaste põhiseaduse muutmise eelnõu rahvahääletus (14.–16. oktoobrini 1933). Tookord käis hääletamas 77,8% hääleõiguslikest kodanikest. Vabadussõjalaste eelnõu poolt anti 416 878 ja vastu 156 894 häält. Pätsi-Laidoneri riigipööre toimus järgmise aasta märtsis.
Ei hakka siinkohal tollase ja praeguse olukorra vahel sisulisi paralleele tõmbama, kuigi neid ikka on. Vabadussõjalaste liikumist ja 1920. aasta põhiseaduse muutmist on nimetatud suurimaks sündmuseks iseseisvunud Eesti riigi sisepoliitilises elus. Vabadussõjalased olid ilmunud Eesti poliitikamaastikule 1929.–1930. aastal. Põhiseaduse muutmise vajadus oli aga muutunud aktuaalseks juba pärast kommunistide 1924. aasta detsembrimässu, et suurendada riigi juhtimise stabiilsust. Põhiseaduse reformimise üks eesmärk oli viia sisse valitava suure võimuga presidendi amet, nagu näiteks Soomes. Põhiseaduse uuendamist pooldasid Põllumeeste Kogud (Konstantin Päts), Rahvaerakond (Jaan Tõnisson), Kristlik Rahvaerakond (Jaan Lattik), majaomanikud ja sakslastest saadikud, vastu olid sotsialistid ja kommunistid. Tööerakond ja asunikud olid kahevahel ja muutsid oma seisukohti.
Kes need vabadussõjalased õieti olid?
President Toomas Hendrik Ilves sedastas riigikogu sügisistungjärgu avamisel 2013, et riigikogul ja valitsusel ei ole lihtne rahva kasvanud ootustele vastata, „kui ühed ülistavad teoreetilist mar.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information about Estonian history and politics, but it is not directly relevant to educational topics for primary or grade school levels. The content is more suited for older students or those interested in Estonian history. The writing style is coherent, but the concepts and context may be too complex for younger students.

Educational score: 2