Õnnetuse olukorras riigiga ühenduse saamine on kiirenenud – aasta tulemused näitavad, et 93,5% hädaabikõnedele vastas Häirekeskus 10 sekundi jooksul.
Häirekeskusel on võimalik igale hädaabikõnele üldjuhul kuni 10 sekundiga vastata seetõttu, et Häirekeskusel on neli piirkondlikku keskust ja nn kõnede ülevoolu süsteem – kõnele vastab esimene vaba päästekorraldaja ükskõik millises piirkondlikus keskuses.
“Teenuse ühetaoline süsteemsus neljas keskuses üle Eesti ning tehnoloogilised arendused on loonud taseme, et hädasolija ei pea üldjuhul liinilepääsu ootama kiiret abi vajades, mil iga sekund võib maksta elu,” märkis Häirekeskuse peadirektor Janek Laev.
Samas ei olnud eelmisel aastal Eestis õnneks suuri kriise, mis oleks Häirekeskusele kaasa toonud ulatuslikuma kõnekoormuse tõusu. Ka nn tavaolukorras oli eelmise aasta jooksul siiski 0,5% hädaabikõnesid, millele vastamiseks kulus 20 sekundit kuni 2 minutit.
“Arvuliselt on see ligi 4900 hädaabikõnet aastas ning kuni 2 minutit on 112-liinil ootajale väga pikk aeg,” ütles Janek Laev. “Kui puhkeb pikaajalisem kriis, ei pruugi Häirekeskusel jätkuda võimekust kõigi 112-kõnede kiireks teenindamiseks. Samuti tuleb arvestada, et elanikkonna vananemine, muutunud julgeolekuolukord ja uued ohutegurid looduskeskkonnas võivad kaasa tuua Häirekeskuse tööhulga kasvu.”
Hädaabinumbrile 112 tehti 2016. aastal üle ühe miljoni hädaabikõne. Nende kõnede hulgas oli varasema aastaga võrreldes rohkem neid kõnesid, kus inimesed ka tegelikult kiiret abi vaj.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Õnnetuse olukorras riigiga ühenduse saamine on kiirenenud – aasta tulemused näitavad, et 93,5% hädaabikõnedele vastas Häirekeskus 10 sekundi jooksul.
Häirekeskusel on võimalik igale hädaabikõnele üldjuhul kuni 10 sekundiga vastata seetõttu, et Häirekeskusel on neli piirkondlikku keskust ja nn kõnede ülevoolu süsteem – kõnele vastab esimene vaba päästekorraldaja ükskõik millises piirkondlikus keskuses.
“Teenuse ühetaoline süsteemsus neljas keskuses üle Eesti ning tehnoloogilised arendused on loonud taseme, et hädasolija ei pea üldjuhul liinilepääsu ootama kiiret abi vajades, mil iga sekund võib maksta elu,” märkis Häirekeskuse peadirektor Janek Laev.
Samas ei olnud eelmisel aastal Eestis õnneks suuri kriise, mis oleks Häirekeskusele kaasa toonud ulatuslikuma kõnekoormuse tõusu. Ka nn tavaolukorras oli eelmise aasta jooksul siiski 0,5% hädaabikõnesid, millele vastamiseks kulus 20 sekundit kuni 2 minutit.
“Arvuliselt on see ligi 4900 hädaabikõnet aastas ning kuni 2 minutit on 112-liinil ootajale väga pikk aeg,” ütles Janek Laev. “Kui puhkeb pikaajalisem kriis, ei pruugi Häirekeskusel jätkuda võimekust kõigi 112-kõnede kiireks teenindamiseks. Samuti tuleb arvestada, et elanikkonna vananemine, muutunud julgeolekuolukord ja uued ohutegurid looduskeskkonnas võivad kaasa tuua Häirekeskuse tööhulga kasvu.”
Hädaabinumbrile 112 tehti 2016. aastal üle ühe miljoni hädaabikõne. Nende kõnede hulgas oli varasema aastaga võrreldes rohkem neid kõnesid, kus inimesed ka tegelikult kiiret abi vaj.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks educational content relevant to primary or grade school curricula, focusing on emergency response statistics and system efficiency in Estonia. It does not introduce key concepts, exercises, or solutions suitable for learning. The text is coherent but not structured for educational purposes.

Educational score: 1