Balti keeled
Balti keeled on rühm indoeuroopa keeli.
Sisukord
Koosseis[muuda | redigeeri lähteteksti]
Nad jaotatakse kahte alarühma:
- läänebalti keeled
- preisi keel (hääbus 17. sajandil)
- jatvingi keel (hääbus veelgi varem)
- galindi keel (hääbunud)
- idabalti keeled
- leedu keel (3,3 miljonit kõnelejat)
- žemaidi keel (leedu keele murre, mida peetakse ka omaette keeleks)
- läti keel (1,7 miljonit kõnelejat)
- latgali keel (läti keele murre, millel on oma kirjakeel)
- kura keel ehk kurši keel (8 kõnelejat (2004); mõnikord arvatakse läänebalti keelte hulka)
- semgali keel (hääbunud)
- seeli keel (hääbunud)
- leedu keel (3,3 miljonit kõnelejat)
Sugulus[muuda | redigeeri lähteteksti]
Leedu keeles on säilinud väga arhailisi elemente, mida teistes indoeuroopa keeltes enam ei leidu (läti keel on olnud suurema naaberkeelte mõju all). Veel arhailisem oli preisi keel. Ka teised balti keeled on mitmete joonte poolest lähedased arvatavale indoeuroopa algkeelele. Üks nendest joontest on rikkalik fleksioon. Balti keeled on kõikidest Euroopa keeltest sanskriti keelele kõige lähedasemad. Arhailisuse põhjuseks on tõenäoliselt võõrmõjude vähesus.
Indoeuroopa keeltest on balti keeled lähedasemad idapoolsetele keeltele (sealhulgas indoiraani keeled ja slaavi keeled). Kuigi nad on lähedased satem-keeltele, neid siiski ilma reservatsioonideta satem-keelte hulka ei arvata, sest neis on aset leidnud rida uuendusi, mis on omased nn keskeuroopa keeltele. Nii võib neid lugeda satem- ja kentum-keelt.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Balti keeled
Balti keeled on rühm indoeuroopa keeli.
Sisukord
Koosseis[muuda | redigeeri lähteteksti]
Nad jaotatakse kahte alarühma:
- läänebalti keeled
- preisi keel (hääbus 17. sajandil)
- jatvingi keel (hääbus veelgi varem)
- galindi keel (hääbunud)
- idabalti keeled
- leedu keel (3,3 miljonit kõnelejat)
- žemaidi keel (leedu keele murre, mida peetakse ka omaette keeleks)
- läti keel (1,7 miljonit kõnelejat)
- latgali keel (läti keele murre, millel on oma kirjakeel)
- kura keel ehk kurši keel (8 kõnelejat (2004); mõnikord arvatakse läänebalti keelte hulka)
- semgali keel (hääbunud)
- seeli keel (hääbunud)
- leedu keel (3,3 miljonit kõnelejat)
Sugulus[muuda | redigeeri lähteteksti]
Leedu keeles on säilinud väga arhailisi elemente, mida teistes indoeuroopa keeltes enam ei leidu (läti keel on olnud suurema naaberkeelte mõju all). Veel arhailisem oli preisi keel. Ka teised balti keeled on mitmete joonte poolest lähedased arvatavale indoeuroopa algkeelele. Üks nendest joontest on rikkalik fleksioon. Balti keeled on kõikidest Euroopa keeltest sanskriti keelele kõige lähedasemad. Arhailisuse põhjuseks on tõenäoliselt võõrmõjude vähesus.
Indoeuroopa keeltest on balti keeled lähedasemad idapoolsetele keeltele (sealhulgas indoiraani keeled ja slaavi keeled). Kuigi nad on lähedased satem-keeltele, neid siiski ilma reservatsioonideta satem-keelte hulka ei arvata, sest neis on aset leidnud rida uuendusi, mis on omased nn keskeuroopa keeltele. Nii võib neid lugeda satem- ja kentum-keelt.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on the Baltic languages, their classification, and characteristics, making it relevant to educational topics. It introduces key concepts and is coherent, although it may not be comprehensive. The content is focused on the subject matter, with minimal irrelevant information, and is suitable for structured learning at the grade school level. 

Educational score: 4