View Full Version : jalgpall sama popp kui korvpall
Statistikaamet teatab, et jalgpall on harrastajate arvult korvpallile järele jõudmas
----------------------------------
Eesti elanikud harrastavad enim korv- ja jalgpalli ning kergejõustikku
2000. aastal tegeles ligikaudu 6% Eesti elanikkonnast spordiga spordiklubides. 1000 elanikust neli harrastas spordiklubis korvpalli, jalgpalli või kergejõustikku.
Aasta-aastalt on suurenenud spordiklubides sporti harrastavate naiste ja noorte arv. Viie aastaga on naiste osatähtsus tõusnud 21%-lt 29%-le ja noorte osatähtsus 43%-lt 47%-le.
Üldise kasvutendentsiga kaasneb ka spordiklubides töötava spordipersonali (sh treenerite ja juhendajate) arvu kasv. 2000. aastal töötas 82% spordipersonalist (sh 79% treeneritest ja juhendajatest) tasuta ühiskondlikel alustel.
POPULAARSEMAD OLÜMPIAALAD TEGUTSEJATE ARVU JÄRGI, 2000
Spordiala Tegutsejad
Korvpall 6 375
Jalgpall 6 096
Kergejõustik 5 649
Võrkpall 3 821
Suusatamine 2 666
Ujumine 2 485
Juudo 1 786
Käsipall 1 712
Tennis 1 620
Maadlus 1 212
Toodud edetabel peegeldab ainult spordiklubides tegutsejaid, nendele lisaks leidub spordiharrastajaid spordikoolides ja haridusasutustes (ainult üksikute koolide spordikollektiivid on ennast registreerinud mittetulundusühingutena) ning seltsides. Olümpiaaladel tegutsejate kõrval oli 2000. aastal suurim harrastajate arv järgmistel harrastusliku iseloomuga spordialadel: tervisesport - 7048, jahipraktiline laskmine - 1932 ja harrastuskalapüük - 1735.
http://www.s.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: View Full Version : jalgpall sama popp kui korvpall
Statistikaamet teatab, et jalgpall on harrastajate arvult korvpallile järele jõudmas
----------------------------------
Eesti elanikud harrastavad enim korv- ja jalgpalli ning kergejõustikku
2000. aastal tegeles ligikaudu 6% Eesti elanikkonnast spordiga spordiklubides. 1000 elanikust neli harrastas spordiklubis korvpalli, jalgpalli või kergejõustikku.
Aasta-aastalt on suurenenud spordiklubides sporti harrastavate naiste ja noorte arv. Viie aastaga on naiste osatähtsus tõusnud 21%-lt 29%-le ja noorte osatähtsus 43%-lt 47%-le.
Üldise kasvutendentsiga kaasneb ka spordiklubides töötava spordipersonali (sh treenerite ja juhendajate) arvu kasv. 2000. aastal töötas 82% spordipersonalist (sh 79% treeneritest ja juhendajatest) tasuta ühiskondlikel alustel.
POPULAARSEMAD OLÜMPIAALAD TEGUTSEJATE ARVU JÄRGI, 2000
Spordiala Tegutsejad
Korvpall 6 375
Jalgpall 6 096
Kergejõustik 5 649
Võrkpall 3 821
Suusatamine 2 666
Ujumine 2 485
Juudo 1 786
Käsipall 1 712
Tennis 1 620
Maadlus 1 212
Toodud edetabel peegeldab ainult spordiklubides tegutsejaid, nendele lisaks leidub spordiharrastajaid spordikoolides ja haridusasutustes (ainult üksikute koolide spordikollektiivid on ennast registreerinud mittetulundusühingutena) ning seltsides. Olümpiaaladel tegutsejate kõrval oli 2000. aastal suurim harrastajate arv järgmistel harrastusliku iseloomuga spordialadel: tervisesport - 7048, jahipraktiline laskmine - 1932 ja harrastuskalapüük - 1735.
http://www.s.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about sports participation in Estonia, including statistics and trends. It is coherent and relevant to educational topics, such as physical education and demographics. However, it lacks depth and clarity, making it more suitable as a supplementary resource. The content is not too complex for grade school students, but it may require additional context and explanation.

Educational score: 3