- Toomas Kruusimägi
Inglise keelt ei maksa karta
Küll aga võidelgem puise „estonglishiga”, mida noored omavahel suheldes kasutavad, kirjutab koolidirektor Toomas Kruusimägi.
Enne kui lapsed õpivad head eesti keelt rääkima, õpivad nad rääkima halba inglise keelt ning selles on süüdi virtuaalkeskkonnad ja ingliskeelne meedia, mida lapsed ühel või teisel viisil tarbivad. Tulemuseks ongi puine „estonglish” – ei kala ega liha –, mida noored omavahel suheldes kasutavad.
Seetõttu nõustungi politoloog Rein Taageperaga (EPL 15.10), et eestlastel on põhjust muretseda eesti keele tuleviku pärast, kuid võrreldes Taageperaga vaatan ma tulevikku palju optimistlikumalt. Kindlasti hakkab inglise keel aina rohkem eesti keelt mõjutama, kuid sellest hoolimata ei libise meil eesti keel suust ning rahvas ei soorita oma keele enesetappu. Isegi kui eesti keel peaks hääbuma, ei saa selles Taagepera moel süüdistada nutitelefone. Eesti keel trükikeelena on oma peaaegu 500-aastase ajaloo jooksul ületanud palju suuremaid ohte kui nutitelefon.
Olen nõus ka Kaire Uuseniga (EPL 17.10), et levinud arusaam eestlastest kui suurepärastest inglise keele valdajatest on naiivne müüt. Eestlased saavad inglise keelest hästi aru, kuid suhtlus ja kirjaoskus jäävad vajaka. Ega ilmaasjata öelda, et maailma enim räägitud keel on halvasti räägitud inglise keel.
Eesti ja inglise keel hariduses
Siinkohal teen ühe lihtsa järelduse: Eesti haridussüsteem peab keskenduma rohkem eesti keele ja inglise keele õpetamisele. On vaja.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: - Toomas Kruusimägi
Inglise keelt ei maksa karta
Küll aga võidelgem puise „estonglishiga”, mida noored omavahel suheldes kasutavad, kirjutab koolidirektor Toomas Kruusimägi.
Enne kui lapsed õpivad head eesti keelt rääkima, õpivad nad rääkima halba inglise keelt ning selles on süüdi virtuaalkeskkonnad ja ingliskeelne meedia, mida lapsed ühel või teisel viisil tarbivad. Tulemuseks ongi puine „estonglish” – ei kala ega liha –, mida noored omavahel suheldes kasutavad.
Seetõttu nõustungi politoloog Rein Taageperaga (EPL 15.10), et eestlastel on põhjust muretseda eesti keele tuleviku pärast, kuid võrreldes Taageperaga vaatan ma tulevikku palju optimistlikumalt. Kindlasti hakkab inglise keel aina rohkem eesti keelt mõjutama, kuid sellest hoolimata ei libise meil eesti keel suust ning rahvas ei soorita oma keele enesetappu. Isegi kui eesti keel peaks hääbuma, ei saa selles Taagepera moel süüdistada nutitelefone. Eesti keel trükikeelena on oma peaaegu 500-aastase ajaloo jooksul ületanud palju suuremaid ohte kui nutitelefon.
Olen nõus ka Kaire Uuseniga (EPL 17.10), et levinud arusaam eestlastest kui suurepärastest inglise keele valdajatest on naiivne müüt. Eestlased saavad inglise keelest hästi aru, kuid suhtlus ja kirjaoskus jäävad vajaka. Ega ilmaasjata öelda, et maailma enim räägitud keel on halvasti räägitud inglise keel.
Eesti ja inglise keel hariduses
Siinkohal teen ühe lihtsa järelduse: Eesti haridussüsteem peab keskenduma rohkem eesti keele ja inglise keele õpetamisele. On vaja.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the importance of the Estonian language and its potential decline due to the influence of English. It provides some relevant information on language education and criticizes the notion that Estonians are proficient in English. Although it introduces key concepts, the text lacks coherence, exercises, and solutions, making it less suitable for structured learning. 

Educational score: 3