1973 ilmusid Ain Vilde kaudu Nõukogude Eestisse esimesed purjelaua joonised. Paari aastaga käivitus tõsine purjelauaspordi harrastamine. Uus ala oli väga köitev ning tekkis vajadus sellega aastaringselt tegeleda. Mõte panna puri peale suusale tuli väidetavalt Eesti Energia purjespordientusiastilt Jüri Plisnikult.
Kalev Allikveer meenutab: „See juhtus 1975 talvel kui ma Harku järvel murdmaasuuskadest ja välivoodi alumiiniumtorudest valmistatud kelguga last purje abil sõidutasin. Kelku kallutades ühele suusale sai teravamal kursil sõita, teine suusk oli siis õhus. Jüri tuli ligi ja küsis, miks ma teist suuska kaasa tassin? Pakkus mulle ühte, laiemat hüppesuuska. Nikerdasin sellele vineerist platvormi peale, see on siiani alles. Edasi läksin töökohustuste tõttu jälle merd sõitma. Surfarite seltskonnaga tutvusin alles aastaid hiljem.“
Eesotsas Jüri Blisniku, Jaak Kaldjärve ja Tõnu Toomaraga konstrueeriti 1976 korralik hüppesuuskade ja tallalauaga sõiduvahend, milele oli kinnitatud purjelaua puri. Sündis talisurfi esimene võistlusklass – purisuusk. Jaak Kaldjärv meenutab: „Esimesel purjesuusal oli 2 suuska, kuid üsna kohe mindi üle monosuusale. See töötas paremini. Aja jooksul lisati suusa kantidele väiksed uisud vältimaks külglibisemist jääl. Põhiline katsetamine käis Harkul, kuid paraleelne tegevus toimus ka Pirtal jõel, Kalevi jahtklubis.“
Purisuusatamisele kui ekstreemspordile viitas Tõnu Toomara õnnetu kukkumine jääl. Suusa kandile kinnitatud uisk lõikas jalga sügava haava. T.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 1973 ilmusid Ain Vilde kaudu Nõukogude Eestisse esimesed purjelaua joonised. Paari aastaga käivitus tõsine purjelauaspordi harrastamine. Uus ala oli väga köitev ning tekkis vajadus sellega aastaringselt tegeleda. Mõte panna puri peale suusale tuli väidetavalt Eesti Energia purjespordientusiastilt Jüri Plisnikult.
Kalev Allikveer meenutab: „See juhtus 1975 talvel kui ma Harku järvel murdmaasuuskadest ja välivoodi alumiiniumtorudest valmistatud kelguga last purje abil sõidutasin. Kelku kallutades ühele suusale sai teravamal kursil sõita, teine suusk oli siis õhus. Jüri tuli ligi ja küsis, miks ma teist suuska kaasa tassin? Pakkus mulle ühte, laiemat hüppesuuska. Nikerdasin sellele vineerist platvormi peale, see on siiani alles. Edasi läksin töökohustuste tõttu jälle merd sõitma. Surfarite seltskonnaga tutvusin alles aastaid hiljem.“
Eesotsas Jüri Blisniku, Jaak Kaldjärve ja Tõnu Toomaraga konstrueeriti 1976 korralik hüppesuuskade ja tallalauaga sõiduvahend, milele oli kinnitatud purjelaua puri. Sündis talisurfi esimene võistlusklass – purisuusk. Jaak Kaldjärv meenutab: „Esimesel purjesuusal oli 2 suuska, kuid üsna kohe mindi üle monosuusale. See töötas paremini. Aja jooksul lisati suusa kantidele väiksed uisud vältimaks külglibisemist jääl. Põhiline katsetamine käis Harkul, kuid paraleelne tegevus toimus ka Pirtal jõel, Kalevi jahtklubis.“
Purisuusatamisele kui ekstreemspordile viitas Tõnu Toomara õnnetu kukkumine jääl. Suusa kandile kinnitatud uisk lõikas jalga sügava haava. T.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the origins of purjelauaspordi (windsurfing) and purisuusatamise (snowboarding) in Estonia, but lacks coherence and relevance to educational standards. It includes personal anecdotes and historical context, making it somewhat informative, but not comprehensive or well-structured for educational purposes.

Educational score: 2