Valss
Valss (saksa k Walzer, inglise k waltz) on 3/4 taktimõõdus seltskonnatants.
AjaluguRedigeeri
Valss on arenenud 18. sajandi teisel poolel Saksamaal ja Austrias niinimetatud Saksa tantsust ja ländlerist. Alguses oli valss aeglane tants, kuid 19. sajandi esimesel poolel arendasid Viini heliloojad (Joseph Lanner, Johann Strauss) välja kiirema tempoga tsüklilise Viini valsi, mis võitis erilise populaarsuse ja levis 19. sajandi jooksul kõikjale Euroopasse. Kõige ilusamad Viini valsid ongi pärit juba Straussi aegadest, näiteks "Ilusal sinisel Doonaul".
Selle tantsu tantsimise stiil on siiski aja jooksul palju muutunud ja Inglismaalgi veel kohandatud – praegu loetakse põhiliseks standardtantsude kodumaaks ikkagi Inglismaad.
Eestlastelgi on oma labajalavalss, mis erineb suuresti võistlustel tantsitavast graatsilisest üle põranda liuglemisest.
Stiliseeritult on valssi rohkesti viljeldud kammer-, sümfoonilises ja lavamuusikas. Valsi uuemad teisendid on Inglise valss (aeglane valss) ja boston.
Valss võistlustantsunaRedigeeri
Tantsuvõistlustel tantsitakse kahte valssi – aeglast ja Viini valssi. Aeglane valss, mida kutsutakse ka Inglise valsiks, on poole aeglasem kui Viini valss, tempoks on 30 takti minutis. Viini valsi tempo on 60 takti minutis. Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks, mõned arvavad, et aluseks on siiski aeglan.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Valss
Valss (saksa k Walzer, inglise k waltz) on 3/4 taktimõõdus seltskonnatants.
AjaluguRedigeeri
Valss on arenenud 18. sajandi teisel poolel Saksamaal ja Austrias niinimetatud Saksa tantsust ja ländlerist. Alguses oli valss aeglane tants, kuid 19. sajandi esimesel poolel arendasid Viini heliloojad (Joseph Lanner, Johann Strauss) välja kiirema tempoga tsüklilise Viini valsi, mis võitis erilise populaarsuse ja levis 19. sajandi jooksul kõikjale Euroopasse. Kõige ilusamad Viini valsid ongi pärit juba Straussi aegadest, näiteks "Ilusal sinisel Doonaul".
Selle tantsu tantsimise stiil on siiski aja jooksul palju muutunud ja Inglismaalgi veel kohandatud – praegu loetakse põhiliseks standardtantsude kodumaaks ikkagi Inglismaad.
Eestlastelgi on oma labajalavalss, mis erineb suuresti võistlustel tantsitavast graatsilisest üle põranda liuglemisest.
Stiliseeritult on valssi rohkesti viljeldud kammer-, sümfoonilises ja lavamuusikas. Valsi uuemad teisendid on Inglise valss (aeglane valss) ja boston.
Valss võistlustantsunaRedigeeri
Tantsuvõistlustel tantsitakse kahte valssi – aeglast ja Viini valssi. Aeglane valss, mida kutsutakse ka Inglise valsiks, on poole aeglasem kui Viini valss, tempoks on 30 takti minutis. Viini valsi tempo on 60 takti minutis. Aeglast valssi õpetatakse Eestis tavaliselt juba esimeste tantsude seas, sest kuna tempo on aeglane, on neid samme lihtne õppida. Mõned tantsuõpetajad peavad seda tantsu ka standardtantsude aluseks, mõned arvavad, et aluseks on siiski aeglan.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the waltz, its history, and styles, making it relevant to educational topics. Although it lacks a clear structure and focuses on dance styles rather than academic concepts, it introduces key terms and concepts. The text is coherent, but its content may not be directly aligned with standard school curricula, limiting its educational value.

Educational score: 3