Pildistatud Läänemaal, detsember 2010
Aastaid eesti hundipärimust uurinud Ilmar Rootsi soovitab karjakasvatajatel enne kriimsilma tegude peale vihastamist mõelda, kas on tehtud kõik hundi karjast eemalhoidmiseks. Samuti meenutab Rootsi ajakirjas Loodusesõber, miks meie esivanemad on soele karjast arvestanud erilise “hundi jao”.
Lammaste murdmine hundi poolt on arusaadav, sest tegemist on kiskjaga, kes alati on koduloomi tapnud. Hundid on lambaid murdnud, eriti sügiseti ju tuhandeid aastaid ja teevad seda ka edaspidi. Tänapäeva põlvkond ei tea midagi hundi jaost, kellel oli iga talu karjast oma osa määratud. Seda võeti vanasti kui paratamatust ja selle vastu lihtsalt ei saanud. Need kahjud kirjutati juba talu eelarve kulude poolele sisse. Kuna seda suhtumist ei tunta enam, siis iga hundi kahjutegu pannakse kella külge.
Mida ka ei tehtud, külastasid hundid karju ikkagi. Hundist sai vanasti loodusjõud, kelle vastu ei saa (ja ega seda õieti tahetudki), kellega tuli igapäevaelus arvestada ja keda respekteerida. Tuli tunnustada ta õigust saagile, kellel oli igast talust oma osa saada. See paratamatu ohver oli nagu lepituseks, lootuses, et siis jätab ta ülejäänud karja rahule. Sellest „jaost” rääkis 1898. aastal 78aastane V. Laur Vastseliina kihelkonnast nii: „Kuna enne susse mõtsah inamb oll, ku parhilla jänessit, nink külä karjuste hagemine hagemisest es lõpegi, sest et susse egapäivi külä karjale kutsmada külälisis tull [---]. Niisugusel soerikkal aal tähend ega talo pernaane üte.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Pildistatud Läänemaal, detsember 2010
Aastaid eesti hundipärimust uurinud Ilmar Rootsi soovitab karjakasvatajatel enne kriimsilma tegude peale vihastamist mõelda, kas on tehtud kõik hundi karjast eemalhoidmiseks. Samuti meenutab Rootsi ajakirjas Loodusesõber, miks meie esivanemad on soele karjast arvestanud erilise “hundi jao”.
Lammaste murdmine hundi poolt on arusaadav, sest tegemist on kiskjaga, kes alati on koduloomi tapnud. Hundid on lambaid murdnud, eriti sügiseti ju tuhandeid aastaid ja teevad seda ka edaspidi. Tänapäeva põlvkond ei tea midagi hundi jaost, kellel oli iga talu karjast oma osa määratud. Seda võeti vanasti kui paratamatust ja selle vastu lihtsalt ei saanud. Need kahjud kirjutati juba talu eelarve kulude poolele sisse. Kuna seda suhtumist ei tunta enam, siis iga hundi kahjutegu pannakse kella külge.
Mida ka ei tehtud, külastasid hundid karju ikkagi. Hundist sai vanasti loodusjõud, kelle vastu ei saa (ja ega seda õieti tahetudki), kellega tuli igapäevaelus arvestada ja keda respekteerida. Tuli tunnustada ta õigust saagile, kellel oli igast talust oma osa saada. See paratamatu ohver oli nagu lepituseks, lootuses, et siis jätab ta ülejäänud karja rahule. Sellest „jaost” rääkis 1898. aastal 78aastane V. Laur Vastseliina kihelkonnast nii: „Kuna enne susse mõtsah inamb oll, ku parhilla jänessit, nink külä karjuste hagemine hagemisest es lõpegi, sest et susse egapäivi külä karjale kutsmada külälisis tull [---]. Niisugusel soerikkal aal tähend ega talo pernaane üte.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about wolves and their interaction with humans and livestock, but it lacks coherence and clarity, making it less suitable for educational purposes. The text includes folkloric and historical content, but its writing style and organization are not conducive to structured learning. It may be somewhat relevant to environmental or cultural studies, but its educational value is limited.

Educational score: 2