Pomerants: nakkevõrkude mõõtmise metoodika vajab värskendust
Keskkonnaminister Marko Pomerants kohtus Euroopa Komisjoni keskkonna, kalanduse ja merenduse voliniku Karmenu Vellaga, et arutada Eesti vetes kasutatavate nakkevõrkude mõõtmise teemal.
„Euroopa Komisjoni määruse järgi tuleb kõikides Euroopa Liidu vetes püügivahendite silmasuurust mõõta elektroonilise mõõtevahendiga jõuga 10 njuutonit. Kuna Eesti rannakalurid kasutatavad nakkevõrke, mille tamiili paksus on alla 1 mm, kipuvad võrgud mõõtmisel purunema. Kaluri tööriist saab rikutud ja mõõtmistulemust ka ei saa ehk ilmsesti on mõõtmiseks kasutatav jõud liiga tugev,“ selgitas Pomerants probleemi olemust ning lisas, et volinik lubas selle probleemi lahendamisega tegeleda.
Esmaspäeval toimunud Euroopa Nõukogu põllumajandus- ja kalandusnõukogul arutati muude teemade hulgas ka Euroopa Liidu ja Gröönimaa kalandussuhteid. Ida-Gröönimaa vetes saab tuleval aastal krevetti püüda 4150 tonni, kusjuures krevetivaru halva seisundi tõttu vähenes kvoot eelmise aastaga võrreldes ligi 11%. Sellest omakorda umbes pool vahetatakse Norrale ning Fääri saartele. „Eestil ajalooline krevetipüügiõigus küll puudub, aga kokkuleppel Taaniga oleme siiski saanud Ida-Gröönimaal krevette juba aastaid püüda, mistõttu on Euroopa Liidu krevetipüügikvoodi säilitamine umbes 1000-1500 tonni juures Eesti jaoks siiski oluline,“ selgitas Pomerants. Lõplikuks kokkuleppeks jäi 1150 tonni.
Samuti lepiti nõukogus kokku Loode- ja Kirde-Atlandi kalapüügivõimalustes. .
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Pomerants: nakkevõrkude mõõtmise metoodika vajab värskendust
Keskkonnaminister Marko Pomerants kohtus Euroopa Komisjoni keskkonna, kalanduse ja merenduse voliniku Karmenu Vellaga, et arutada Eesti vetes kasutatavate nakkevõrkude mõõtmise teemal.
„Euroopa Komisjoni määruse järgi tuleb kõikides Euroopa Liidu vetes püügivahendite silmasuurust mõõta elektroonilise mõõtevahendiga jõuga 10 njuutonit. Kuna Eesti rannakalurid kasutatavad nakkevõrke, mille tamiili paksus on alla 1 mm, kipuvad võrgud mõõtmisel purunema. Kaluri tööriist saab rikutud ja mõõtmistulemust ka ei saa ehk ilmsesti on mõõtmiseks kasutatav jõud liiga tugev,“ selgitas Pomerants probleemi olemust ning lisas, et volinik lubas selle probleemi lahendamisega tegeleda.
Esmaspäeval toimunud Euroopa Nõukogu põllumajandus- ja kalandusnõukogul arutati muude teemade hulgas ka Euroopa Liidu ja Gröönimaa kalandussuhteid. Ida-Gröönimaa vetes saab tuleval aastal krevetti püüda 4150 tonni, kusjuures krevetivaru halva seisundi tõttu vähenes kvoot eelmise aastaga võrreldes ligi 11%. Sellest omakorda umbes pool vahetatakse Norrale ning Fääri saartele. „Eestil ajalooline krevetipüügiõigus küll puudub, aga kokkuleppel Taaniga oleme siiski saanud Ida-Gröönimaal krevette juba aastaid püüda, mistõttu on Euroopa Liidu krevetipüügikvoodi säilitamine umbes 1000-1500 tonni juures Eesti jaoks siiski oluline,“ selgitas Pomerants. Lõplikuks kokkuleppeks jäi 1150 tonni.
Samuti lepiti nõukogus kokku Loode- ja Kirde-Atlandi kalapüügivõimalustes. .
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to school curricula, focusing on a specific meeting and policy discussion about fishing regulations. It does not introduce key concepts, lacks coherence, and includes complex content. 

Educational score: 1