Julius Aamisepp oma 1939. a väljaantud kartulikasvatust käsitlevas raamatus mainib, et kartul jõudis Eesti mõisaaedadesse Venemaalt aastail 1740–1760. Kulus veel ligemale sada aastat, kuni kartulit põldudel kasvatama hakati. Esimesed Eestis aretatud kartulisordid “Kalev” ja “Kungla” ilmusid 1934. aastal. Esimene neist oli tootmises 35 ja teine 31 aastat.
Kõige uuem Eestis aretatud kartulisort on “Teele”, mis on sordilehes 2013. aastast. Koos “Teelega” peaks Eestis olema aretatud kokku 41 sorti. Kõige kauem on kasvatatud hilist ja väga maitsvat sorti “Jõgeva kollane”, mis võeti kasutusse 1942. aastal, oli vahepeal Eesti sordilehest kadunud ja on nüüd säilitussordina sordilehes tagasi. Kaks kuulsat sorti olid veel “Olev” ja “Sulev”.
Kirjanduse andmetel olid need kaks sorti 1972. a tollases NSVL-s kasvupinna järgi 2. ja 4. kohal. Eesti sortidest on veel tuntud ja väga kaua kasutuses olnud hiline, mure ja heade maitseomadustega “Ando”. Laialdaselt tuntud on ka “Anti”, “Ants”, “Juku”, “Piret”, “Maret”.
Üldse arvatakse maailmas olevat üle 7000 kartulisordi. Nüüd, kus Euroopa Liidus piirid valla, tahaks igaüks proovida ja katsetada kõike, unustades samal ajal, et meie oma kodumaised sordid on aretatud, kasvamaks just meie niiskes ja lehemädanikule soodsas kliimas. Paraku on suurtootmisel sortidele oma nõudmised.
Kartulid võivad välimuselt olla väga erinevad. On olemas väga kummalise kujuga kartuleid ning sisu ja koore värvis võivad esindatud olla kõik vikerkaare värvid.
Ühe huvitava.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Julius Aamisepp oma 1939. a väljaantud kartulikasvatust käsitlevas raamatus mainib, et kartul jõudis Eesti mõisaaedadesse Venemaalt aastail 1740–1760. Kulus veel ligemale sada aastat, kuni kartulit põldudel kasvatama hakati. Esimesed Eestis aretatud kartulisordid “Kalev” ja “Kungla” ilmusid 1934. aastal. Esimene neist oli tootmises 35 ja teine 31 aastat.
Kõige uuem Eestis aretatud kartulisort on “Teele”, mis on sordilehes 2013. aastast. Koos “Teelega” peaks Eestis olema aretatud kokku 41 sorti. Kõige kauem on kasvatatud hilist ja väga maitsvat sorti “Jõgeva kollane”, mis võeti kasutusse 1942. aastal, oli vahepeal Eesti sordilehest kadunud ja on nüüd säilitussordina sordilehes tagasi. Kaks kuulsat sorti olid veel “Olev” ja “Sulev”.
Kirjanduse andmetel olid need kaks sorti 1972. a tollases NSVL-s kasvupinna järgi 2. ja 4. kohal. Eesti sortidest on veel tuntud ja väga kaua kasutuses olnud hiline, mure ja heade maitseomadustega “Ando”. Laialdaselt tuntud on ka “Anti”, “Ants”, “Juku”, “Piret”, “Maret”.
Üldse arvatakse maailmas olevat üle 7000 kartulisordi. Nüüd, kus Euroopa Liidus piirid valla, tahaks igaüks proovida ja katsetada kõike, unustades samal ajal, et meie oma kodumaised sordid on aretatud, kasvamaks just meie niiskes ja lehemädanikule soodsas kliimas. Paraku on suurtootmisel sortidele oma nõudmised.
Kartulid võivad välimuselt olla väga erinevad. On olemas väga kummalise kujuga kartuleid ning sisu ja koore värvis võivad esindatud olla kõik vikerkaare värvid.
Ühe huvitava.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about potato cultivation in Estonia, including its history and various sorts. It introduces relevant concepts and is coherent, making it suitable for educational use. However, it lacks comprehensive coverage, exercises, and solutions, limiting its educational value. The content is focused and valuable for structured learning, but not outstanding.

Educational score: 4