Tanel Rander (1980) on kunstnik, kuraator ja kirjanik, kelle loominguline tegevus jaguneb keele ja psühholoogia tasandil toimivateks eksperimentaalseteks, performatiivseteks praktikateks ning kriitiliseks Ida-Euroopa diskursuse ja dekoloniaalsusega seotud uurimuseks. Randeri loomingu mõtteline keskpunkt on subjektiivsuse ning seda kujundava sisemise ja välise surve vaheline pinge.
Üks Randeri fookusi on olnud psühhogeograafia, millelt ta on eemaldanud situatsioonilise tausta, leides et sotsialismijärgses perifeerias Lääne suurlinnadest pärit subjektiivsusega samastumine toob kaasa hulgaliselt probleeme. Alates 2010. aastast on tema looming olnud uurimuslik ja osaliselt teoreetiline. See on keskendunud Ida-Euroopa diskursusele, mida ta on püüdnud iseseisvalt lahti mõtestada, toetudes dekoloniaalsuse kontseptsioonile. Selle uurimusega on seotud kolm näituseprojekti: „Decolonize This“ (2012, Y Galerii, Tartu), „Piire pole – vahet pole?“ (2013, Tartu Kunstimaja) ja „Rinde-Ida“ (2015, LCCA, Riia). Tema näitust „Kolmas tee“ (2016, Tallinna Linnagalerii) võib vaadelda kui kuueaastase uurimuse vahekokkuvõtet. Antud projektis avab ta institutsionaalse kaasaegse kunsti genealoogiat ning esitleb omaenda loodud kuvandit Ida-Euroopa diskursusest, kasutades selles keskse kujundina hübriidi giljotiinist ja Kazimir Malevitši „Mustast ruudust“. Giljotiiniefekt – nagu Rander seda sõnastab – seisneb Ida-Euroopa 1989. aastale järgnenud kultuurilises, ent mitte sisulises revolutsioonis, mille käi.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Tanel Rander (1980) on kunstnik, kuraator ja kirjanik, kelle loominguline tegevus jaguneb keele ja psühholoogia tasandil toimivateks eksperimentaalseteks, performatiivseteks praktikateks ning kriitiliseks Ida-Euroopa diskursuse ja dekoloniaalsusega seotud uurimuseks. Randeri loomingu mõtteline keskpunkt on subjektiivsuse ning seda kujundava sisemise ja välise surve vaheline pinge.
Üks Randeri fookusi on olnud psühhogeograafia, millelt ta on eemaldanud situatsioonilise tausta, leides et sotsialismijärgses perifeerias Lääne suurlinnadest pärit subjektiivsusega samastumine toob kaasa hulgaliselt probleeme. Alates 2010. aastast on tema looming olnud uurimuslik ja osaliselt teoreetiline. See on keskendunud Ida-Euroopa diskursusele, mida ta on püüdnud iseseisvalt lahti mõtestada, toetudes dekoloniaalsuse kontseptsioonile. Selle uurimusega on seotud kolm näituseprojekti: „Decolonize This“ (2012, Y Galerii, Tartu), „Piire pole – vahet pole?“ (2013, Tartu Kunstimaja) ja „Rinde-Ida“ (2015, LCCA, Riia). Tema näitust „Kolmas tee“ (2016, Tallinna Linnagalerii) võib vaadelda kui kuueaastase uurimuse vahekokkuvõtet. Antud projektis avab ta institutsionaalse kaasaegse kunsti genealoogiat ning esitleb omaenda loodud kuvandit Ida-Euroopa diskursusest, kasutades selles keskse kujundina hübriidi giljotiinist ja Kazimir Malevitši „Mustast ruudust“. Giljotiiniefekt – nagu Rander seda sõnastab – seisneb Ida-Euroopa 1989. aastale järgnenud kultuurilises, ent mitte sisulises revolutsioonis, mille käi.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides information on an artist's work and concepts related to psychology, geography, and cultural discourse, but it is written in a complex and specialized manner, making it unsuitable for primary or grade school levels. The language and content are too advanced, and there are no clear educational elements or structured learning materials.

Educational score: 1