Jaanimardikas Lampyris noctiluca
Sellel veidi maagilisel ööl oleme teadlikult otsinud „jaaniusse“, osad meist kindlasti ka „sõnajala õit“. Kes jaanitule seltskonnast esimesena helendava jaaniussi leidvat, sel aasta jagu õnne nautida.
Helendab ainult emasmardikas - temale pole lennuvõimet antud. Isasmardikast lennuvõimeline kosilane tuleb niisiis helendades ligi meelitada.
Jaaniussituli
Emasmardika pikkus jääb umbes paari sentimeetri ringi. Oma lapiku keha ja suurte silmadega sarnanetakse rohkem putukavastsega.
Jaanipäeva paiku võime neid kohata öisel ajal helendamas, kas metsaservades või ka hõredamates metsades. Rohekas helendus tekib emasmardika tagakeha tipul nn kutiikula all.
Mille toimel valgus tekib? Lutsiferiini nimelise valgu lagunemisel rakkude fototsüütides. Helendumiseks vajatakse õhuhapnikku, selleks peab emasmardikas ronima rohukõrtele või taimelehtedele.
Helenduse intensiivsust ja tugevust suudavad emasmardikad kontrollida. Kuidas see võimalik on? Selle kohta pakutakse siiani ainult hüpoteese.
Jaanimardika poolt lutsiferiini lagundamisel tekitatav valgus on „külm“ ehk puudub infrapuna, samuti ultravioletne spektriosa. Sellise valguse kasutegur on erakordselt suur: 98% kulub valguseks ja ainult 2% soojuseks. Säästvate tehnoloogiate arendajatel jagub peamurdmist.
Jaaniuss
Paaritunud jaanimardikas oma „laternat“ enam ei süüta.
Munadest arenenud vastsed talvituvad metsakõdus, aga nende vastseiga võib kesta isegi mitu aastat.
Jaaniussi pooletunnine teekond rohuliblel.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Jaanimardikas Lampyris noctiluca
Sellel veidi maagilisel ööl oleme teadlikult otsinud „jaaniusse“, osad meist kindlasti ka „sõnajala õit“. Kes jaanitule seltskonnast esimesena helendava jaaniussi leidvat, sel aasta jagu õnne nautida.
Helendab ainult emasmardikas - temale pole lennuvõimet antud. Isasmardikast lennuvõimeline kosilane tuleb niisiis helendades ligi meelitada.
Jaaniussituli
Emasmardika pikkus jääb umbes paari sentimeetri ringi. Oma lapiku keha ja suurte silmadega sarnanetakse rohkem putukavastsega.
Jaanipäeva paiku võime neid kohata öisel ajal helendamas, kas metsaservades või ka hõredamates metsades. Rohekas helendus tekib emasmardika tagakeha tipul nn kutiikula all.
Mille toimel valgus tekib? Lutsiferiini nimelise valgu lagunemisel rakkude fototsüütides. Helendumiseks vajatakse õhuhapnikku, selleks peab emasmardikas ronima rohukõrtele või taimelehtedele.
Helenduse intensiivsust ja tugevust suudavad emasmardikad kontrollida. Kuidas see võimalik on? Selle kohta pakutakse siiani ainult hüpoteese.
Jaanimardika poolt lutsiferiini lagundamisel tekitatav valgus on „külm“ ehk puudub infrapuna, samuti ultravioletne spektriosa. Sellise valguse kasutegur on erakordselt suur: 98% kulub valguseks ja ainult 2% soojuseks. Säästvate tehnoloogiate arendajatel jagub peamurdmist.
Jaaniuss
Paaritunud jaanimardikas oma „laternat“ enam ei süüta.
Munadest arenenud vastsed talvituvad metsakõdus, aga nende vastseiga võib kesta isegi mitu aastat.
Jaaniussi pooletunnine teekond rohuliblel.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information about the Jaanimardikas Lampyris noctiluca, including its characteristics, behavior, and unique features. It introduces key concepts relevant to biology and ecology, making it suitable for educational use. The text is coherent and easy to follow, with minimal irrelevant information. However, it lacks comprehensive coverage and exercises, limiting its educational value.

Educational score: 4