Doktoritöö: selvepildid on identiteeditööriistad, mitte nartsissistlikud nähtused ({{contentCtrl.commentsTotal}})
Eesti kultuuriruumis ühe esimestest ja tuntumatest selfie'dest tegi Hunt multifilmis „Oota sa!“. See ajas inimesi naerma, sest seadis Hundi totrasse enneolematusse situatsiooni. Mõnikümmend aastat hiljem teeb isegi president selvepilte ja see näib täiesti tavaline, sest paljud teevad seda.
Mõnel pool maailmas teevad inimesed selfie'sid ehk selvepilte kohe nii paljud, et seda on hakatud pidama psühholoogiliseks häireks ja eneseimetluslikuks nähtuseks. Tallinna ülikoolis on kohe-kohe kaitsmisele tulemas aga doktoritöö, milles tuuakse välja selfie'de sootuks teistsugune tahk.
19. juunil kaitseb doktoritööd Katrin Tiidenberg, kes uuris selvepiltide tegemist ning nende jagamist sotsiaalmeedias. Tema uuringu keskmes olid küsimused, milliseid tähendusi omistavad inimesed selvepiltidele, kuidas selvepildid mõjutavad inimest, pildi vaatajat ja kogukonna identiteeti.
Selvepiltide tegijate jaoks on viis ja põhjus, miks endast pilte tehakse enamasti võimalus eksperimenteerida enda minapildi ja kehaga. Selvepilt annab inimesele võimalusele õppida n-ö enda peegelpildist. Katrin Tiidenberg uuris selvepilte Tumblr.com keskkonna NSFW enesepildistajate kogukonnas. Sellest selgus, et selvepildid võimaldavad neile inimestele agentsuse- ning kontrollitunnet. Samas keskkondades, kus sotsiaal-tehnilised lubavused piiravad väljendusvabadust (nagu näiteks vene keelt kõnelevate rasedate na.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Doktoritöö: selvepildid on identiteeditööriistad, mitte nartsissistlikud nähtused ({{contentCtrl.commentsTotal}})
Eesti kultuuriruumis ühe esimestest ja tuntumatest selfie'dest tegi Hunt multifilmis „Oota sa!“. See ajas inimesi naerma, sest seadis Hundi totrasse enneolematusse situatsiooni. Mõnikümmend aastat hiljem teeb isegi president selvepilte ja see näib täiesti tavaline, sest paljud teevad seda.
Mõnel pool maailmas teevad inimesed selfie'sid ehk selvepilte kohe nii paljud, et seda on hakatud pidama psühholoogiliseks häireks ja eneseimetluslikuks nähtuseks. Tallinna ülikoolis on kohe-kohe kaitsmisele tulemas aga doktoritöö, milles tuuakse välja selfie'de sootuks teistsugune tahk.
19. juunil kaitseb doktoritööd Katrin Tiidenberg, kes uuris selvepiltide tegemist ning nende jagamist sotsiaalmeedias. Tema uuringu keskmes olid küsimused, milliseid tähendusi omistavad inimesed selvepiltidele, kuidas selvepildid mõjutavad inimest, pildi vaatajat ja kogukonna identiteeti.
Selvepiltide tegijate jaoks on viis ja põhjus, miks endast pilte tehakse enamasti võimalus eksperimenteerida enda minapildi ja kehaga. Selvepilt annab inimesele võimalusele õppida n-ö enda peegelpildist. Katrin Tiidenberg uuris selvepilte Tumblr.com keskkonna NSFW enesepildistajate kogukonnas. Sellest selgus, et selvepildid võimaldavad neile inimestele agentsuse- ning kontrollitunnet. Samas keskkondades, kus sotsiaal-tehnilised lubavused piiravad väljendusvabadust (nagu näiteks vene keelt kõnelevate rasedate na.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the concept of selfies and their psychological impact, citing a doctoral thesis that explores their role in identity formation and self-expression. Although it provides some educational value, the text is more suited for advanced readers and lacks structured learning content. 

Educational score: 2