Visuaalkultuur Tallinna ülikoolis
Kas pilt või sõna? Kumb oli olulisem kesk- ja varauusaegses ühiskonnas? Kas tolleaegne inimene mõistis pildikeelt? Need mõtted jäid õhku 20. mail toimunud keskaja keskuse seminaril, kus diskuteeriti luterliku kirikuruumi tähenduse üle eestlastele Rootsi ajal. Arutlejad olid nii ajaloolased kui kunstiajaloolased, mis keskuse seminarides tavaline. Tegelikult on selline olukord Eesti ühiskonnas suhteliselt ebatavaline, sest ajaloolasi pildid ei huvita. Vähemalt enamikku neist.
Neli aastat tagasi jõudsid mitmed keskaega uurivad ajaloolased, kunstiajaloolased ja arheoloogid tõdemuseni, et parema koostöö huvides tuleks koonduda. Mida varasem ajalugu, seda fragmentaarsem on pilt ning mosaiigi kokkupanekuks on eri distsipliinide teadmised hädavajalikud. Siinkohal võiks muidugi öelda, et piisab kolleegide tööde lugemisest, kuid elu on näidanud, et sellest üksi on vähe. Humanitaarteaduste uurijaid valmistatakse ette nende valdkonna õpetamismeetoditest ja uurimistraditsioonidest lähtuvalt. Seetõttu näeme uuritavat objekti erinevalt, mis iseenesest on ju hea. Kui me aga ei suuda mõista, miks teise valdkonna uurija on sama objekti käsitlemisel jõudnud teisele tulemusele või me isegi ei tunne huvi alternatiivsete lahenduste vastu, siis on naiivne loota, et teadusharu tõuseks mingile uuele tasemele.
Keskaja keskus paikneb Tallinna ülikooli ajaloo instituudis, kuid koondab mitmete Tallinna ja Tartu institutsioonide uurijaid. Keskuse eesmärk on Eesti varasema.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Visuaalkultuur Tallinna ülikoolis
Kas pilt või sõna? Kumb oli olulisem kesk- ja varauusaegses ühiskonnas? Kas tolleaegne inimene mõistis pildikeelt? Need mõtted jäid õhku 20. mail toimunud keskaja keskuse seminaril, kus diskuteeriti luterliku kirikuruumi tähenduse üle eestlastele Rootsi ajal. Arutlejad olid nii ajaloolased kui kunstiajaloolased, mis keskuse seminarides tavaline. Tegelikult on selline olukord Eesti ühiskonnas suhteliselt ebatavaline, sest ajaloolasi pildid ei huvita. Vähemalt enamikku neist.
Neli aastat tagasi jõudsid mitmed keskaega uurivad ajaloolased, kunstiajaloolased ja arheoloogid tõdemuseni, et parema koostöö huvides tuleks koonduda. Mida varasem ajalugu, seda fragmentaarsem on pilt ning mosaiigi kokkupanekuks on eri distsipliinide teadmised hädavajalikud. Siinkohal võiks muidugi öelda, et piisab kolleegide tööde lugemisest, kuid elu on näidanud, et sellest üksi on vähe. Humanitaarteaduste uurijaid valmistatakse ette nende valdkonna õpetamismeetoditest ja uurimistraditsioonidest lähtuvalt. Seetõttu näeme uuritavat objekti erinevalt, mis iseenesest on ju hea. Kui me aga ei suuda mõista, miks teise valdkonna uurija on sama objekti käsitlemisel jõudnud teisele tulemusele või me isegi ei tunne huvi alternatiivsete lahenduste vastu, siis on naiivne loota, et teadusharu tõuseks mingile uuele tasemele.
Keskaja keskus paikneb Tallinna ülikooli ajaloo instituudis, kuid koondab mitmete Tallinna ja Tartu institutsioonide uurijaid. Keskuse eesmärk on Eesti varasema.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information relevant to educational topics, such as the importance of interdisciplinary approaches in understanding historical periods. However, it lacks coherence, clarity, and focus on specific educational concepts, making it less suitable for structured learning. The content is more academic and research-oriented, targeting a higher education audience.

Educational score: 2