Uuring toimub sotsiaalministeeriumi, statistikaameti ja Tervise Arengu instituudi koostöös.
Eesti Terviseuuring 2014 on kolmas kogu rahvastiku tervist käsitlev mahukas küsitlusuuring viimase 20 aasta jooksul. Eelmised terviseuuringud toimusid aastatel 1996 ja 2006, mis annab võimaluse jälgida inimeste tervises toimunud muutusi ajas.
Eesti terviseuuring on osa Euroopa Liidu terviseuuringust, mida korraldatakse samal ajal kõikides liidu liikmesriikides. Eestis toimunud muutuste jälgimise kõrval annab see lisaks võimaluse võrrelda meie näitajaid ka teiste riikide andmetega, mida praegu erinevate metoodikate kasutamise tõttu enamasti teha ei saa.
Uuringus küsitakse inimestelt andmeid, mida muudest allikatest ei ole võimalik saada. Terviseteemadest on hõlmatud kroonilised haigused, õnnetused ja vigastused, emotsionaalne enesetunne ja vaimne tervis, piirangud igapäevategevustega toimetulekul, sotsiaalset toetust ja abi osutamist, aga ka arstiabi kasutamist, haiglaravil viibimist, ravimite kasutamist, tervisekäitumist ning hoiakuid.
Viimane, 2006. aasta uuring näiteks tõi välja, et igapäevaste majapidamistöödega toimetulekuks vajas abi ligikaudu 100 000 inimest. Neist 65–79 protsenti abistatakse pidevalt, 14–27 protsenti saavad kasutada aeg-ajalt kellegi abi ning 5–12 protsenti abivajajatest ei olnud kedagi abiks. Arsti määratud retseptiravimeid kasutas aga pidevalt või sageli pool Eesti täiskasvanutest. Kümnendik retseptiravimite kasutajatest oli viimase kuu aja jooksul kasutanud r.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Uuring toimub sotsiaalministeeriumi, statistikaameti ja Tervise Arengu instituudi koostöös.
Eesti Terviseuuring 2014 on kolmas kogu rahvastiku tervist käsitlev mahukas küsitlusuuring viimase 20 aasta jooksul. Eelmised terviseuuringud toimusid aastatel 1996 ja 2006, mis annab võimaluse jälgida inimeste tervises toimunud muutusi ajas.
Eesti terviseuuring on osa Euroopa Liidu terviseuuringust, mida korraldatakse samal ajal kõikides liidu liikmesriikides. Eestis toimunud muutuste jälgimise kõrval annab see lisaks võimaluse võrrelda meie näitajaid ka teiste riikide andmetega, mida praegu erinevate metoodikate kasutamise tõttu enamasti teha ei saa.
Uuringus küsitakse inimestelt andmeid, mida muudest allikatest ei ole võimalik saada. Terviseteemadest on hõlmatud kroonilised haigused, õnnetused ja vigastused, emotsionaalne enesetunne ja vaimne tervis, piirangud igapäevategevustega toimetulekul, sotsiaalset toetust ja abi osutamist, aga ka arstiabi kasutamist, haiglaravil viibimist, ravimite kasutamist, tervisekäitumist ning hoiakuid.
Viimane, 2006. aasta uuring näiteks tõi välja, et igapäevaste majapidamistöödega toimetulekuks vajas abi ligikaudu 100 000 inimest. Neist 65–79 protsenti abistatakse pidevalt, 14–27 protsenti saavad kasutada aeg-ajalt kellegi abi ning 5–12 protsenti abivajajatest ei olnud kedagi abiks. Arsti määratud retseptiravimeid kasutas aga pidevalt või sageli pool Eesti täiskasvanutest. Kümnendik retseptiravimite kasutajatest oli viimase kuu aja jooksul kasutanud r.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides basic information on a health survey in Estonia, including its methodology and findings. Although it introduces relevant concepts, the content is not specifically tailored for educational purposes, lacks coherence, and includes complex terminology. It's more suited for academic or research contexts than primary or grade school levels.

Educational score: 2