Päevakommentaar: Elu nagu filmisLugemisaeg 3 min
Kui Wachowskid 1999. aastal oma kultusfilmiga „Matrix” välja tulid, paiskasid nad lisaks suurepärasele linateosele laiemasse teadvusesse ka simulatsiooniteooria – idee, et maailm, kus me elame on tegelikult arvutisimulatsioon, mida juhivad palju intelligentsemad jõud kui me ise.
Simulatsiooniteooria ei ole muidugi Wachowskite enda väljamõeldis, selle juured ulatuvad juba antiikaega, kuid lähiajaloos on selle teemaga tegelenud näiteks ulmekirjanik Philip K. Dick, 2003. aastal käis filosoof Nick Bostrom välja enda variandi simulatsiooniteooriast ning usku simulatsiooni tõesusse on väljendanud ka Elon Musk, kuigi on ka seletatud, miks see võimalik ei saa olla.
Kõik eelnevalt toodud näited ja nimed leiavad oma koha filmirežissööri Rodney Ascheri („Room 237”, „Nightmare”) uues dokumentaalfilmis „A Glitch in the Matrix”, mis võtab vaatluse alla just simulatsiooniteooria ning laseb rääkida neil, kes seda hüpoteesi reaalselt usuvad. Fakt, et simulatsiooniteooriast on saanud nii mõnelegi kinnisidee, näitab ka see, kuidas USA kohtusüsteemis on kasutusele võetud kuritegu leevendav Matrixi-kaitse, mis panustab väitele, et inimene sooritas kuriteo seetõttu, et uskus end elavat maatriksis, mitte päris maailmas.
Ascheri film pani minus tõmbama paralleele praeguse aja laialdase vandenõuteooriate vohamisega, mille stsenaariumid valguvad üha enam kuskile ulmefilmi territooriumile. Kuigi põhjuseid, miks simulatsiooni- või vandenõuteooriatesse usu.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Päevakommentaar: Elu nagu filmisLugemisaeg 3 min
Kui Wachowskid 1999. aastal oma kultusfilmiga „Matrix” välja tulid, paiskasid nad lisaks suurepärasele linateosele laiemasse teadvusesse ka simulatsiooniteooria – idee, et maailm, kus me elame on tegelikult arvutisimulatsioon, mida juhivad palju intelligentsemad jõud kui me ise.
Simulatsiooniteooria ei ole muidugi Wachowskite enda väljamõeldis, selle juured ulatuvad juba antiikaega, kuid lähiajaloos on selle teemaga tegelenud näiteks ulmekirjanik Philip K. Dick, 2003. aastal käis filosoof Nick Bostrom välja enda variandi simulatsiooniteooriast ning usku simulatsiooni tõesusse on väljendanud ka Elon Musk, kuigi on ka seletatud, miks see võimalik ei saa olla.
Kõik eelnevalt toodud näited ja nimed leiavad oma koha filmirežissööri Rodney Ascheri („Room 237”, „Nightmare”) uues dokumentaalfilmis „A Glitch in the Matrix”, mis võtab vaatluse alla just simulatsiooniteooria ning laseb rääkida neil, kes seda hüpoteesi reaalselt usuvad. Fakt, et simulatsiooniteooriast on saanud nii mõnelegi kinnisidee, näitab ka see, kuidas USA kohtusüsteemis on kasutusele võetud kuritegu leevendav Matrixi-kaitse, mis panustab väitele, et inimene sooritas kuriteo seetõttu, et uskus end elavat maatriksis, mitte päris maailmas.
Ascheri film pani minus tõmbama paralleele praeguse aja laialdase vandenõuteooriate vohamisega, mille stsenaariumid valguvad üha enam kuskile ulmefilmi territooriumile. Kuigi põhjuseid, miks simulatsiooni- või vandenõuteooriatesse usu.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the simulation theory, its history, and its appearances in popular culture, such as in the film "Matrix" and a documentary "A Glitch in the Matrix". While it provides some basic information and introduces key concepts, it lacks coherence, focus, and substantial educational content, making it less suitable for structured learning. The text is more of a commentary or an opinion piece rather than an educational resource.

Educational score: 2