30.06.2010. Autor. Helve Vetik, TPS vilistlane
Järjest rohkem nähakse vajadust rääkida lapsega tema tunnetest ja sellega kaasnevast käitumisest. Tundekasvatuse kaudu saame kujundada nii lapse suhtumist iseendasse, oma mõtetesse ja tunnetesse kui ka teistesse inimestesse. Sellest kasvab välja võime märgata ja hinnata oma lähedasi ning suhtuda vastutustundlikult oma tegudesse.
Lapse tunnetesse tuleb suhtuda samasuguse austusega nagu tema intellekti. Isegi negatiivseid tundeid saab näha rikastavate, valgustavate ja parandatavatena. Esitada ei saa kindlaid reegleid, kuidas toime tulla ühe või teise tundega, küll aga saab aidata lapsel hakata oma tundeid märkama, ära tundma ja mõistma.
Oma tunnetest rääkimine aitab lapsel mõista iseennast, oma käitumist, oma suhtumist ning ta saab teadmise, kuidas konkreetsesse tundesse suhtuda. Me anname lapsele teada, mida temalt oodatakse. Siit kasvavad välja erinevad oskused – sobival viisil oma emotsioone kontrollida, end vaos hoida või siis oma tundeid ning vajadusi teistele väljendada.
Täiskasvanu eeskuju tähtsus
Tänapäeval näitab eeskujude järgimise uurimine, et laps omandab suurema osa oma käitumisest, kommetest, väärtushinnangutest ja mõtlemisraamistikust täiskasvanute ja kaaslaste jäljendamise teel.
Täiskasvanu sõnadest ja tegudest peab läbi kumama veendumus, et laps on tõeliselt armastatud. Võime vastu seista konkreetsetele tegudele, ilma lapse isikut hukka mõistmata, tema väärikust riivamata. Hoides lapse isikut tema tegudest lahus, a.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: 30.06.2010. Autor. Helve Vetik, TPS vilistlane
Järjest rohkem nähakse vajadust rääkida lapsega tema tunnetest ja sellega kaasnevast käitumisest. Tundekasvatuse kaudu saame kujundada nii lapse suhtumist iseendasse, oma mõtetesse ja tunnetesse kui ka teistesse inimestesse. Sellest kasvab välja võime märgata ja hinnata oma lähedasi ning suhtuda vastutustundlikult oma tegudesse.
Lapse tunnetesse tuleb suhtuda samasuguse austusega nagu tema intellekti. Isegi negatiivseid tundeid saab näha rikastavate, valgustavate ja parandatavatena. Esitada ei saa kindlaid reegleid, kuidas toime tulla ühe või teise tundega, küll aga saab aidata lapsel hakata oma tundeid märkama, ära tundma ja mõistma.
Oma tunnetest rääkimine aitab lapsel mõista iseennast, oma käitumist, oma suhtumist ning ta saab teadmise, kuidas konkreetsesse tundesse suhtuda. Me anname lapsele teada, mida temalt oodatakse. Siit kasvavad välja erinevad oskused – sobival viisil oma emotsioone kontrollida, end vaos hoida või siis oma tundeid ning vajadusi teistele väljendada.
Täiskasvanu eeskuju tähtsus
Tänapäeval näitab eeskujude järgimise uurimine, et laps omandab suurema osa oma käitumisest, kommetest, väärtushinnangutest ja mõtlemisraamistikust täiskasvanute ja kaaslaste jäljendamise teel.
Täiskasvanu sõnadest ja tegudest peab läbi kumama veendumus, et laps on tõeliselt armastatud. Võime vastu seista konkreetsetele tegudele, ilma lapse isikut hukka mõistmata, tema väärikust riivamata. Hoides lapse isikut tema tegudest lahus, a.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides valuable information on emotional education, addressing key concepts relevant to school curricula. It discusses the importance of acknowledging and understanding children's emotions, and how adults can guide them in managing their feelings. The text is coherent and focused, making it suitable for educational use, particularly for teaching emotional intelligence at primary or grade school levels.

Educational score: 4