Iga kord, kui valimised lähenevad, küsitakse mult, millise Eesti partei valimisprogramm on kõige keskkonnasõbralikum. Puiklen mis ma puiklen, aga lõpuks jään nõusse. Ja proovin parteide keskkonnaprogrammid läbi lugeda.
Iseenesest on see üsna vaevanõudev, aga vahel ka naljakas ettevõtmine. Sest lubadused, mis antakse teistel elualadel, need on enamvähem ikka kahe jalaga maa peal, kuid keskkonna-asju ei tunta ehk niipalju, poliitikud on loodusest sageli võõrandunud ja nii võib sealt lugeda ka päris naljakaid asju. Nii näiteks pakub Reformierakond välja idee, et aastaks 2020 toimub Eestis 8% liiklusest jalgratastel. Seda maal, kus pool aastast katab tänavaid lumi, jää või lobjakas… Maal, kus 2/3 päevadest sajab vihma. Mu tuttavad ütlevad seepeale muidugi, et reformierakond lähtub oma pakutus europrojektidest, sellest, milleks raha antakse. Ja selle viite analüüsist peaks eelkõige meie keskkonnatemaatika lahtiseletamisega alustama.
Programmid, mis sel aastal erakondade poolt kirja pandud on nagu klantspilt. Kõik me tahaksime elada ökoriigis, süüa mahetooteid, kasutada taastuvenergiat, juua puhast põhjavett ja olla äärmiselt keskkonnateadlikud ja –haritud. Seda lubavad meile järgmiseks neljaks aastaks pea kõik erakonnad. Võibolla natuke erinevad selles osas Eesti 200 ja Reformierakond, kelle programmides on eelduseks siiski intensiivse majanduse toimimine, kuigi püüdes loodusele vähem kahju teha. Aga kui kaalumiseks läheks, siis eelistatakse majandamist, mitte niivõrd keskkonnakai.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Iga kord, kui valimised lähenevad, küsitakse mult, millise Eesti partei valimisprogramm on kõige keskkonnasõbralikum. Puiklen mis ma puiklen, aga lõpuks jään nõusse. Ja proovin parteide keskkonnaprogrammid läbi lugeda.
Iseenesest on see üsna vaevanõudev, aga vahel ka naljakas ettevõtmine. Sest lubadused, mis antakse teistel elualadel, need on enamvähem ikka kahe jalaga maa peal, kuid keskkonna-asju ei tunta ehk niipalju, poliitikud on loodusest sageli võõrandunud ja nii võib sealt lugeda ka päris naljakaid asju. Nii näiteks pakub Reformierakond välja idee, et aastaks 2020 toimub Eestis 8% liiklusest jalgratastel. Seda maal, kus pool aastast katab tänavaid lumi, jää või lobjakas… Maal, kus 2/3 päevadest sajab vihma. Mu tuttavad ütlevad seepeale muidugi, et reformierakond lähtub oma pakutus europrojektidest, sellest, milleks raha antakse. Ja selle viite analüüsist peaks eelkõige meie keskkonnatemaatika lahtiseletamisega alustama.
Programmid, mis sel aastal erakondade poolt kirja pandud on nagu klantspilt. Kõik me tahaksime elada ökoriigis, süüa mahetooteid, kasutada taastuvenergiat, juua puhast põhjavett ja olla äärmiselt keskkonnateadlikud ja –haritud. Seda lubavad meile järgmiseks neljaks aastaks pea kõik erakonnad. Võibolla natuke erinevad selles osas Eesti 200 ja Reformierakond, kelle programmides on eelduseks siiski intensiivse majanduse toimimine, kuigi püüdes loodusele vähem kahju teha. Aga kui kaalumiseks läheks, siis eelistatakse majandamist, mitte niivõrd keskkonnakai.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides some basic information on environmental topics and political party programs, but it lacks coherence, clarity, and educational structure. It includes personal opinions and anecdotes, making it less suitable for educational purposes. Although it touches on relevant concepts, the content is not comprehensive or well-organized for learning.

Educational score: 2