Viimasel ajal tuleb veganlusest artikleid nagu Vändrast saelaudu. Paljud on, ütleksin, üsna agressiivsed kus materdatakse ja süüdistatakse lihasööjaid või siis vastupidi naeruvääristatakse taimetoitlasi. Nende sekka on tore lugeda mõnda tasakaalustatud arutelu, mis ei pretendeeri absoluutsele tõele, vaid paneb kaasa mõtlema.
Kena arutlus oli ajalehes The Converation, mida võib lugeda siit
Ma toon lühidalt välja mõned mõttekohad ja kõsimused, mis esitatakse. Soovitan lugeda artiklit, see on asjalik.
- Veiseliha Brasiiliast, avokaadod Mehhikost, lambaliha Uus-Meremaalt, veinid Lõuna-Aafrikast, rohelised oad Kenyast- toidupoodide sortiment on selgelt rahvusvahelise suunitlusega. Kui me transportime oma toitu selliste vahemaade tagant, kas üleminekul taimetoidule vähendaksime loomade pidamisest tekkivat kahju keskkonnale?
- Globaalse toidukaubanduse mõju kohalikule köögile ja toidukultuurile viimastel aastatel on plahvatuslikult kasvanud.. Kui me totaalselt muudame oma toidulauda, näiteks hakkame kõik iga päev avakaadosi sööma. mis see kaasa toob? Kui Mehhikos hakatakse vihmametsi maha raiuma, et teha avokaadopõldule maad juurde, millist laastavat mõju see võiks avaldada?
- Linnades elab tänasel päeval 4 miljardit inimest, kes ise toitu ei tooda.
- Kuigi ökoloogiline jalajälg ostes Kenya rohelisi ube on suur, toetame selle ostuga Aafrika üht vaeseimat piirkonda. Või kaunviljad Indiast. Kas sellised kompromissid on OK?
- Meie suurim probleem on meeletu raiskamine ja eriti suur kõl.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Viimasel ajal tuleb veganlusest artikleid nagu Vändrast saelaudu. Paljud on, ütleksin, üsna agressiivsed kus materdatakse ja süüdistatakse lihasööjaid või siis vastupidi naeruvääristatakse taimetoitlasi. Nende sekka on tore lugeda mõnda tasakaalustatud arutelu, mis ei pretendeeri absoluutsele tõele, vaid paneb kaasa mõtlema.
Kena arutlus oli ajalehes The Converation, mida võib lugeda siit
Ma toon lühidalt välja mõned mõttekohad ja kõsimused, mis esitatakse. Soovitan lugeda artiklit, see on asjalik.
- Veiseliha Brasiiliast, avokaadod Mehhikost, lambaliha Uus-Meremaalt, veinid Lõuna-Aafrikast, rohelised oad Kenyast- toidupoodide sortiment on selgelt rahvusvahelise suunitlusega. Kui me transportime oma toitu selliste vahemaade tagant, kas üleminekul taimetoidule vähendaksime loomade pidamisest tekkivat kahju keskkonnale?
- Globaalse toidukaubanduse mõju kohalikule köögile ja toidukultuurile viimastel aastatel on plahvatuslikult kasvanud.. Kui me totaalselt muudame oma toidulauda, näiteks hakkame kõik iga päev avakaadosi sööma. mis see kaasa toob? Kui Mehhikos hakatakse vihmametsi maha raiuma, et teha avokaadopõldule maad juurde, millist laastavat mõju see võiks avaldada?
- Linnades elab tänasel päeval 4 miljardit inimest, kes ise toitu ei tooda.
- Kuigi ökoloogiline jalajälg ostes Kenya rohelisi ube on suur, toetame selle ostuga Aafrika üht vaeseimat piirkonda. Või kaunviljad Indiast. Kas sellised kompromissid on OK?
- Meie suurim probleem on meeletu raiskamine ja eriti suur kõl.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses the impact of food choices on the environment, raising relevant questions about global food trade, sustainability, and consumer responsibility. Although it introduces key concepts, the text lacks coherence, exercises, and solutions, making it less suitable for structured learning. The language and content are not tailored for primary or grade school levels.

Educational score: 3