Leedu mängudele müüdi piletid ära tundidega. FIBA nõudmise järgi üksikpileteid ei müüduid. Piletit ostes pidi ostma pääsme kolmele mängule korraga, mis tähendas mõnel juhul, et väljamüüdud saalid ei olnud täis, kuna mõned fännid ei käinud kõikidel mängudel, mida nende pilet lubas külastada. Sellele reeglile tehti erand A-alagrupis, kus mängis Leedu.
Algselt oli kavas pidada turniir 16 meeskonnaga, kuid 5. septembril 2010 otsustas FIBA Europe, et juurde võetakse veel 8 meeskonda ehk kokku osales 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel 24 riiki.
Leedu pääses korraldajamaana turniirile automaatselt, 9 riiki, kes osalesid 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, said samuti koha. 12 riigil oli ette nähtud koht, kui nad pääsevad valikturniirist edasi, kuid kuna FIBA otsustas turniiri laiendada 24 meeskonnale, said kõik riigid pääsme, välja arvatud Ungari.
Ungari, Soome ja Portugal jäid valikturniiril viimasteks ja nende vahel toimus lisavalikturiir, kus viimaseks jäänud meeskond Euroopa meistrivõistlustele ei pääsenud. Lisavalikturniiri võitis Soome meeskond, kes võitis kõik kohtumised, Portugal jäi teiseks ja Ungari jäi viimaseks, võitmata ühtegi mängu.
Meeskonnad mängisid oma alagrupis kõikidega ühe mängu. Kolm parimat meeskonda pääsesid edasi vahegrupi mängudele. Kui meeskonnad jäid punktidega viiki, siis järjestati nad omavaheliste mängude korvide suhte järgi kui nad jäid ikkagi viiki, siis järjestati nad kõikides mängudes visatud korvide järgi.
Vahegrupis E mängivad 6 meeskonda,.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Leedu mängudele müüdi piletid ära tundidega. FIBA nõudmise järgi üksikpileteid ei müüduid. Piletit ostes pidi ostma pääsme kolmele mängule korraga, mis tähendas mõnel juhul, et väljamüüdud saalid ei olnud täis, kuna mõned fännid ei käinud kõikidel mängudel, mida nende pilet lubas külastada. Sellele reeglile tehti erand A-alagrupis, kus mängis Leedu.
Algselt oli kavas pidada turniir 16 meeskonnaga, kuid 5. septembril 2010 otsustas FIBA Europe, et juurde võetakse veel 8 meeskonda ehk kokku osales 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel 24 riiki.
Leedu pääses korraldajamaana turniirile automaatselt, 9 riiki, kes osalesid 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, said samuti koha. 12 riigil oli ette nähtud koht, kui nad pääsevad valikturniirist edasi, kuid kuna FIBA otsustas turniiri laiendada 24 meeskonnale, said kõik riigid pääsme, välja arvatud Ungari.
Ungari, Soome ja Portugal jäid valikturniiril viimasteks ja nende vahel toimus lisavalikturiir, kus viimaseks jäänud meeskond Euroopa meistrivõistlustele ei pääsenud. Lisavalikturniiri võitis Soome meeskond, kes võitis kõik kohtumised, Portugal jäi teiseks ja Ungari jäi viimaseks, võitmata ühtegi mängu.
Meeskonnad mängisid oma alagrupis kõikidega ühe mängu. Kolm parimat meeskonda pääsesid edasi vahegrupi mängudele. Kui meeskonnad jäid punktidega viiki, siis järjestati nad omavaheliste mängude korvide suhte järgi kui nad jäid ikkagi viiki, siis järjestati nad kõikides mängudes visatud korvide järgi.
Vahegrupis E mängivad 6 meeskonda,.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract provides information about the 2011 European basketball championship, including team selection and tournament rules. However, it lacks educational content relevant to school curricula and is written in a style more suitable for sports news. The text is coherent but does not introduce key concepts or offer substantial educational value for primary or grade school levels.

Educational score: 1