Kunagi sotsiaalministeeriumis töötades võtsin vastu üksjagu telefonikõnesid ja kirju murelikelt kodanikelt. Neid oli igasuguseid, aga meelde on jäänud need veidi imelikud. Näiteks meessoost haridustöötaja, kes helistas kuskilt Tartumaalt ja pahandas, et Vikerraadios soolisest palgalõhest rääkisin, sest teda “ei ole kunagi diskrimineeritud”. Enne lõpetamist teatas ta, et ka tema naist ei ole kunagi diskrimineeritud. Kuidas ta seda viimast nii kindlalt teadis, jäi ebaselgeks. Mehe loogika (kui ma ise pole näinud, siis järelikult pole olemas) oli raudkindel ja olen seda kohanud mujalgi – sageli just nende seas, kes üldiselt ei ole sihtgrupp. Näiteks eestlased, kes leiavad, et sõna “neeger” ei ole solvav, sest neid see ei solva.
Oli ka teisi helistajaid, kes ei suutnud uskuda, et palgalõhe on tegelikult olemas. Üks mees helistas, et frustreerunult hüüatada: “Miks te üldse kogute riiklikku statistikat probleemi kohta, mida pole olemas?” Statistikateema ärritas teisigi. Neid, kes arvasid, et Eestis pole mitte ühtegi palgalõheuuringut läbi viidud ja kõik need, mis on, on täiesti vale metoodikaga. Või neid, kes kurtsid, et neile ei ole palgalõhet tõestavaid algandmeid ühes kompaktses failis esitatud. Ja kas ma võiks seda palun teha, esmaspäevaks?
Üksteist meest
Miks sellest üldse praegu kirjutada? Sest homme (teisipäeval) hakkavad põhiseaduskomisjoni üksteist meest arutama soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmist. Nimelt tahab valitsus anda tööinspektsioonile õiguse teha avalikus se.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Kunagi sotsiaalministeeriumis töötades võtsin vastu üksjagu telefonikõnesid ja kirju murelikelt kodanikelt. Neid oli igasuguseid, aga meelde on jäänud need veidi imelikud. Näiteks meessoost haridustöötaja, kes helistas kuskilt Tartumaalt ja pahandas, et Vikerraadios soolisest palgalõhest rääkisin, sest teda “ei ole kunagi diskrimineeritud”. Enne lõpetamist teatas ta, et ka tema naist ei ole kunagi diskrimineeritud. Kuidas ta seda viimast nii kindlalt teadis, jäi ebaselgeks. Mehe loogika (kui ma ise pole näinud, siis järelikult pole olemas) oli raudkindel ja olen seda kohanud mujalgi – sageli just nende seas, kes üldiselt ei ole sihtgrupp. Näiteks eestlased, kes leiavad, et sõna “neeger” ei ole solvav, sest neid see ei solva.
Oli ka teisi helistajaid, kes ei suutnud uskuda, et palgalõhe on tegelikult olemas. Üks mees helistas, et frustreerunult hüüatada: “Miks te üldse kogute riiklikku statistikat probleemi kohta, mida pole olemas?” Statistikateema ärritas teisigi. Neid, kes arvasid, et Eestis pole mitte ühtegi palgalõheuuringut läbi viidud ja kõik need, mis on, on täiesti vale metoodikaga. Või neid, kes kurtsid, et neile ei ole palgalõhet tõestavaid algandmeid ühes kompaktses failis esitatud. Ja kas ma võiks seda palun teha, esmaspäevaks?
Üksteist meest
Miks sellest üldse praegu kirjutada? Sest homme (teisipäeval) hakkavad põhiseaduskomisjoni üksteist meest arutama soolise võrdõiguslikkuse seaduse muutmist. Nimelt tahab valitsus anda tööinspektsioonile õiguse teha avalikus se.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information, coherence, and relevance to school curricula. It appears to be an opinion piece discussing social issues, specifically gender equality and wage gaps, in an informal and conversational tone. The content is not structured for learning, and concepts are presented in a complex manner, making it unsuitable for primary or grade school levels.

Educational score: 1