Hasso Krull on üks neist vähestest autoritest, kelle looming saab enamasti positiivset vastukaja. Selle põhjuseks on muidugi tema luulekogude terviklik poeetiline maailm, kus kindel süsteem aitab hajusaid luuletusi oskuslikult kokku sõlmida. Kuid kui hakata vaatama tema üldkontseptsioonidest kaugemale, jäävad üksikud luuletused ikkagi salapäraseks. Neis on midagi intuitiivselt tajutavat, aga loogiliselt määratlematut. Nende iseloomustamiseks võib kasutada sõnu mängvõi müütilisus, aga ega selline sildistamine vii nendest arusaamisele lähemale.
Krulli viimane luulekogu „Veel ju vist” omab kindlasti ühisosa tema muu loominguga. Sellegi ülesehitus põhineb kindlal süsteemil, mille aluseks on seekord kolm modaalsõna veel, ju ja vist. Kõigil nendel modaalsõnadel on luulekogu tervikus oma tsükkel, mistõttu nad loovad lugemisel justkui kujundliku jada, kus kasvamise juurest (veel) jõutakse rõhutava vaheetapiga (ju) ebakindluse ja küsitavuste juurde (vist). Kuid nagu ütleb Mart Velsker, on seal siiski „midagi veel”.(1) Ülesehituslik kontseptsioon on ainult see osa, mis esimesena silma torkab; tegelik sisu ehk luuletused on midagi märksa enamat.
„Veel ju vist” luuletused koosnevad kaherealistest stroofidest ja võivad esmapilgul oma mõjuvusele vaatamata jätta üsnagi hajusa mulje. Luulekogu luuletused ei alga punktist A, et liikuda kindlat liini pidi puänteeritud punktini B. Nende kulg ei ole selgepiiriline, vaid hüplik. See ei ole loogiline, vaid rohkem aistinguline. Ja see on ka üks põh.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Hasso Krull on üks neist vähestest autoritest, kelle looming saab enamasti positiivset vastukaja. Selle põhjuseks on muidugi tema luulekogude terviklik poeetiline maailm, kus kindel süsteem aitab hajusaid luuletusi oskuslikult kokku sõlmida. Kuid kui hakata vaatama tema üldkontseptsioonidest kaugemale, jäävad üksikud luuletused ikkagi salapäraseks. Neis on midagi intuitiivselt tajutavat, aga loogiliselt määratlematut. Nende iseloomustamiseks võib kasutada sõnu mängvõi müütilisus, aga ega selline sildistamine vii nendest arusaamisele lähemale.
Krulli viimane luulekogu „Veel ju vist” omab kindlasti ühisosa tema muu loominguga. Sellegi ülesehitus põhineb kindlal süsteemil, mille aluseks on seekord kolm modaalsõna veel, ju ja vist. Kõigil nendel modaalsõnadel on luulekogu tervikus oma tsükkel, mistõttu nad loovad lugemisel justkui kujundliku jada, kus kasvamise juurest (veel) jõutakse rõhutava vaheetapiga (ju) ebakindluse ja küsitavuste juurde (vist). Kuid nagu ütleb Mart Velsker, on seal siiski „midagi veel”.(1) Ülesehituslik kontseptsioon on ainult see osa, mis esimesena silma torkab; tegelik sisu ehk luuletused on midagi märksa enamat.
„Veel ju vist” luuletused koosnevad kaherealistest stroofidest ja võivad esmapilgul oma mõjuvusele vaatamata jätta üsnagi hajusa mulje. Luulekogu luuletused ei alga punktist A, et liikuda kindlat liini pidi puänteeritud punktini B. Nende kulg ei ole selgepiiriline, vaid hüplik. See ei ole loogiline, vaid rohkem aistinguline. Ja see on ka üks põh.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract lacks basic educational information and relevance to standard educational topics, focusing on literary analysis of a poet's work. It doesn't align with educational standards for primary or grade school levels, featuring complex concepts and writing style. 

Educational score: 1