Raamat veendunud vabamõtlejale
Sotsiaalpsühholoogiast on teada, et kollektiiv mõjutab ja suunab üksikisiku mõtteid väga tugevalt. Ühiskonnas parajasti levinud hoiakud võetakse enamasti omaks kriitikavabalt, seda teadvustamata.
Saul Newman, Postanarchism, Polity Press 2016. 180 lk.
Saul Newman on Londoni ülikooli professor, kes juba pikemat aega uurib radikaalse poliitika teooriat ning publitseerib usinalt. Oma uurimistöös on ta välja jõudnud klassikalise anarhismi doktriini ümbertöötamiseni lähtuvalt poststrukturalistlikust filosoofiast. Autor käsitab anarhismi kui laia katusmõistet, kus ühendaja on antiautoritaarse impulsi olemasolu – siia kuuluvad ideed, moraalihoiakud, käitumispraktikad, liikumised ja võitlused läbi ajaloo. Antiautoritaarsus tähendab soovi kriitiliselt uurida, ümber pöörata ja eemale heita rõhuv, vägivaldne võim. Ühiskond võib toimida ka ilma keskvalitsuseta, kui sotsiaalseid suhteid juhivad autonoomselt, otse ja üksteisega koostöös inimesed ise. Puudub vajadus tsentraalsete ning võõrandunud vahendavate institutsioonide nagu parteid, parlament või president järele.
Keskvõimu lepitamatu eitamine muudab anarhismi vaenulikuks mitte üksnes konservatiivsete voolude, vaid ka liberalismi ja vasakpoolsete suhtes: kui liberaalidele on riigivõim „vajalik halb“ (necessary evil), siis vasakpoolsetele aga vastavalt kas sotsiaaldemokraatlike reformide korraldaja või marksistliku terrorirežiimi instrument. Newman tsiteerib klassik Mihhail Bakuninit, kes on kirjutanud rii.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Raamat veendunud vabamõtlejale
Sotsiaalpsühholoogiast on teada, et kollektiiv mõjutab ja suunab üksikisiku mõtteid väga tugevalt. Ühiskonnas parajasti levinud hoiakud võetakse enamasti omaks kriitikavabalt, seda teadvustamata.
Saul Newman, Postanarchism, Polity Press 2016. 180 lk.
Saul Newman on Londoni ülikooli professor, kes juba pikemat aega uurib radikaalse poliitika teooriat ning publitseerib usinalt. Oma uurimistöös on ta välja jõudnud klassikalise anarhismi doktriini ümbertöötamiseni lähtuvalt poststrukturalistlikust filosoofiast. Autor käsitab anarhismi kui laia katusmõistet, kus ühendaja on antiautoritaarse impulsi olemasolu – siia kuuluvad ideed, moraalihoiakud, käitumispraktikad, liikumised ja võitlused läbi ajaloo. Antiautoritaarsus tähendab soovi kriitiliselt uurida, ümber pöörata ja eemale heita rõhuv, vägivaldne võim. Ühiskond võib toimida ka ilma keskvalitsuseta, kui sotsiaalseid suhteid juhivad autonoomselt, otse ja üksteisega koostöös inimesed ise. Puudub vajadus tsentraalsete ning võõrandunud vahendavate institutsioonide nagu parteid, parlament või president järele.
Keskvõimu lepitamatu eitamine muudab anarhismi vaenulikuks mitte üksnes konservatiivsete voolude, vaid ka liberalismi ja vasakpoolsete suhtes: kui liberaalidele on riigivõim „vajalik halb“ (necessary evil), siis vasakpoolsetele aga vastavalt kas sotsiaaldemokraatlike reformide korraldaja või marksistliku terrorirežiimi instrument. Newman tsiteerib klassik Mihhail Bakuninit, kes on kirjutanud rii.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses anarhism and its concepts, which may be relevant to educational topics, but it lacks coherence and clarity for younger students. The language and ideas presented are complex and more suited for advanced learners. The text does not provide a structured introduction to the subject, exercises, or solutions, limiting its educational value for primary or grade school levels.

Educational score: 2