Epp-Mare Kukemelk
Riigipension ei pea enam üle paarikümne aasta vastu, sest töötavate inimeste ja pensionäride suhe läheneb mõnes Euroopa riigis juba üks ühele, ütles majandusteadlane Andres Arrak.
Arrak selgitas, et täna makstavate pensionide raha korjatakse tänastelt töötajatelt, kelle arv aga väheneb.
„See süsteem kukub kokku sellepärast, et sotsiaalse heaolu mudelid pärinevad ajast, mil ühe pensionäri kohta oli 5-6 töötajat. Madala sündimuse määra ja vananeva ühiskonna tingimustes tuleb riigipensioni süsteem ära unustada.“
Juba praegu on paljudes riikides kaks töötajat ühe pensioni saaja kohta. Näiteks Eestis on Arraku sõnul 640 000 reaalset töötegijat, aga 300 000 vanaduspensionäri. Mõnes Euroopa riigis läheneb see suhe juba üks ühele, näiteks Itaalias.
Inflatsioon sööb II pensionisamba raha
Kui inimene on raha paigutanud teise pensionisambasse, siis sööb selle ära inflatsioon, rääkis Arrak ja tõi näite oma pensionisamba kohta. „Ma olin kaheksa aastat maksnud ja nominaalselt oli seal pisut vähem, kui ma olin sisse maksnud, aga kui arvestada inflatsiooni, siis oli kadunud kolmandik.”
Lisaks peab Eesti mees elama vähemalt 80-aastaseks, et teise pensionisambasse kogutud raha tagasi saada. Eesti mehe keskmine eluiga aga ei küündi nii kõrge eani.
III pensionisambaga võetakse rohkem riske
Kolmanda pensionisamba investeeringutega võetakse Arraku sõnul rohkem riske, kuid iga järgnev finantskriis sööb ka selle investeeringu ära. „Kui me toome Kreeka mängu, siis need, kes tegeliku.
<|begin_of_text|><|start_header_id|>system<|end_header_id|>

Cutting Knowledge Date: December 2023
Today Date: 26 Jul 2024

<|eot_id|><|start_header_id|>user<|end_header_id|>

Below is an extract from a web page. Evaluate whether the page has a high educational
value and could be useful in an educational setting for teaching from primary school to
grade school levels using the additive 5-point scoring system described below. Points are
accumulated based on the satisfaction of each criterion:
- Add 1 point if the extract provides some basic information relevant to educational top-
ics, even if it includes some irrelevant or non-academic content like advertisements and
promotional material.
- Add another point if the extract addresses certain elements pertinent to education but
does not align closely with educational standards. It might mix educational content with
non-educational material, offering a superficial overview of potentially useful topics, or
presenting information in a disorganized manner and incoherent writing style.
- Award a third point if the extract is appropriate for educational use and introduces key
concepts relevant to school curricula. It is coherent though it may not be comprehensive
or could include some extraneous information. It may resemble an introductory section of
a textbook or a basic tutorial that is suitable for learning but has notable limitations like
treating concepts that are too complex for grade school students.
- Grant a fourth point if the extract highly relevant and beneficial for educational purposes
for a level not higher than grade school, exhibiting a clear and consistent writing style. It
could be similar to a chapter from a textbook or a tutorial, offering substantial educational
content, including exercises and solutions, with minimal irrelevant information, and the
concepts aren’t too advanced for grade school students. The content is coherent, focused,
and valuable for structured learning.
- Bestow a fifth point if the extract is outstanding in its educational value, perfectly suited for
teaching either at primary school or grade school. It follows detailed reasoning, the writing
style is easy to follow and offers profound and thorough insights into the subject matter,
devoid of any non-educational or complex content.
The extract: Epp-Mare Kukemelk
Riigipension ei pea enam üle paarikümne aasta vastu, sest töötavate inimeste ja pensionäride suhe läheneb mõnes Euroopa riigis juba üks ühele, ütles majandusteadlane Andres Arrak.
Arrak selgitas, et täna makstavate pensionide raha korjatakse tänastelt töötajatelt, kelle arv aga väheneb.
„See süsteem kukub kokku sellepärast, et sotsiaalse heaolu mudelid pärinevad ajast, mil ühe pensionäri kohta oli 5-6 töötajat. Madala sündimuse määra ja vananeva ühiskonna tingimustes tuleb riigipensioni süsteem ära unustada.“
Juba praegu on paljudes riikides kaks töötajat ühe pensioni saaja kohta. Näiteks Eestis on Arraku sõnul 640 000 reaalset töötegijat, aga 300 000 vanaduspensionäri. Mõnes Euroopa riigis läheneb see suhe juba üks ühele, näiteks Itaalias.
Inflatsioon sööb II pensionisamba raha
Kui inimene on raha paigutanud teise pensionisambasse, siis sööb selle ära inflatsioon, rääkis Arrak ja tõi näite oma pensionisamba kohta. „Ma olin kaheksa aastat maksnud ja nominaalselt oli seal pisut vähem, kui ma olin sisse maksnud, aga kui arvestada inflatsiooni, siis oli kadunud kolmandik.”
Lisaks peab Eesti mees elama vähemalt 80-aastaseks, et teise pensionisambasse kogutud raha tagasi saada. Eesti mehe keskmine eluiga aga ei küündi nii kõrge eani.
III pensionisambaga võetakse rohkem riske
Kolmanda pensionisamba investeeringutega võetakse Arraku sõnul rohkem riske, kuid iga järgnev finantskriis sööb ka selle investeeringu ära. „Kui me toome Kreeka mängu, siis need, kes tegeliku.
After examining the extract:
- Briefly justify your total score, up to 100 words.
- Conclude with the score using the format: "Educational score: <total points>"<|eot_id|>
<|start_header_id|>assistant<|end_header_id|>

The extract discusses pension systems and their sustainability, which is not directly relevant to primary or grade school curricula. Although it provides some basic information, the content is more suited for adult audiences and lacks educational structure. The text also includes complex concepts and lacks coherence for younger learners.

Educational score: 1